VÝROČNÁ SPRÁVA

ZA ROK 2014

Bratislava, apríl 2015					   Ing. Martin Boroš
								    	riaditeľ
						 	  Agentúry rozvoja vodnej dopravy

Obsah
	Úvod	
1.	Identifikácia organizácie	
2.	Poslanie a strednodobý výhľad organizácie
2.1	Poslanie organizácie
2.2	Strednodobý výhľad organizácie	
3.	Kontrakt organizácie so zriaďovateľom a jeho plnenie
4.	Činnosti/produkty organizácie a ich náklady
4.1	Náklady na činnosť organizácie 	12
4.2	Zhodnotenie jednotlivých činností organizácie	12
4.2.1	Organizačno-technická oblasť	13
4.2.2	Personálna oblasť
4.2.3	Ekonomická oblasť
4.2.4	Investičné projekty a koncepcie
4.2.5	Projekty, programy a granty
4.2.5.1 	Projekt MreNa	
4.2.5.2 	Projekt JOB creation scenarios on the Danube 2020	
4.2.5.3 	Projekt Leonore
4.2.5.4 	Projekt SHIPSAN
4.2.5.5 	Projekt GIFT Green intermodal freight transport	19
4.2.5.6 	Projekt Co-WANDA
4.2.5.7 	Prípadová štúdia Dunajská os (Danube Axis)	20
4.2.5.8 	Obnova remorkéra Šturec
4.2.6		Medzinárodná spolupráca						       
4.2.7	Vnútroštátna spolupráca
4.2.8	Vnútrorezortná spolupráca (stanoviská, vyjadrenia)
4.2.9	Veda a výskum
4.2.10	Príspevky a prezentácie
4.2.11	Kolektívne členstvo v organizáciách
5.	Rozpočet organizácie
5.1	Zhodnotenie plnenia záväzných ukazovateľov	26
5.1.1	Prehľad vykonaných rozpočtových opatrení	26
5.2	Príjmy organizácie	27
5.2.1	Príjmy organizácie podľa ekonomickej klasifikácie	27
5.2.2	Mimorozpočtové prostriedky	27
5.2.3	Prostriedky prijaté z rozpočtu Európskej únie a iné prostriedky zo zahraničia poskytnuté organizácii na základe medzinárodných zmlúv27
5.3	Výdavky organizácie	28
5.3.1	Výdavky organizácie podľa ekonomickej klasifikácie	28
	A. Bežné výdavky	28
	B. Kapitálové výdavky31
5.3.2	Výdavky organizácie podľa funkčnej klasifikácie	31
	A. Bežné výdavky	31
	B. Kapitálové výdavky	31
5.3.3	Vyhodnotenie plnenia programovej štruktúry organizácie	31
	A. Bežné výdavky	31
	B. Kapitálové výdavky	32
5.3.4 	Výdavky organizácie kryté prostriedkami Európskej únie a inými	 prostriedkami zo zahraničia poskytnutými na základe medzinárodných
	zmlúv	32
5.3.5	Vyhodnotenie mimorozpočtových výdavkov	32
	A. Bežné výdavky	32
	B. Kapitálové výdavky	32
5.3.6 	Vyhodnotenie čerpania finančných prostriedkov poskytnutých na zahraničné aktivity	32
5.4	Finančné operácie	35
5.4.1	Príjmové finančné operácie	35
5.4.2	Výdavkové finančné operácie	35
5.5	Účty mimorozpočtových prostriedkov	35
6.	Personálne otázky
7.	Zhodnotenie výsledkov kontrol	38
8.	Zhodnotenie majetkovej pozície organizácie	39
9.	Ciele a prehľad ich plnenia
10.	Hodnotenie a analýza vývoja organizácie v roku 2013
11.	Hlavné skupiny užívateľov výstupov organizácie

Príloha č. 1	Organizačná štruktúra organizácie-48

Úvod 

Výročná správa Agentúry rozvoja vodnej dopravy (ďalej len „výročná správa“) obsahuje zhodnotenie činností a financovania Agentúry za rok 2014. 

Cieľom výročnej správy a verejného odpočtu je informovať o dosiahnutých výsledkoch Agentúry rozvoja vodnej dopravy (ďalej len „ARVD“) za účelom zlepšenia a sprehľadnenia činnosti ARVD a skvalitnenia riadenia ARVD. 

Verejný odpočet činnosti a hospodárenia ARVD za rok 2014 sa uskutoční dňa 28. mája 2015 o 10.00 hod. v miestnosti č.735 na 7. poschodí v budove sídla ARVD na Námestí slobody č.6 v Bratislave. 

1.	Identifikácia organizácie

Názov:				Agentúra rozvoja vodnej dopravy 
Sídlo:				Námestie slobody č.6, P.O. BOX 9, 810 05 Bratislava
Zriaďovateľ:	podľa §38a) Zákona NRSR č. 338/2000 Z.z.                          o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Rezort / napojenie na ŠR:	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR
Forma hospodárenia:	štátna rozpočtová organizácia, vykonávajúca činnosti podľa Zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme 
Kontakt:			t.č.:		+421 2 594 94 753
				fax:		+421 2 524 54 057
				e-mail:		info@arvd.gov.sk
				web:		www.arvd.gov.sk	
IČO: 				42183677
DIČ: 				2023172811	

Riaditeľ: 			Ing. Martin Boroš

2.	Poslanie a strednodobý výhľad organizácie

2.1	Poslanie organizácie

Základným poslaním Agentúry rozvoja vodnej dopravy je zabezpečovať rozvoj                    a modernizáciu vodných ciest. 

Dôvodom vzniku Agentúry rozvoja vodnej dopravy bol prevod kompetencií k správe a rozvoju vodných ciest diskutovaný medzi rezortom životného prostredia a rezortom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR. Výsledkom rokovaní bolo Uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 275 zo dňa 8. apríla 2009 k prevodu kompetencií k správe a rozvoju vodných ciest, ktorým vláda Slovenskej republiky okrem iného:

•	schválila prevod kompetencií k správe a rozvoju vodných ciest;
•	súhlasila so zriadením štátnej rozpočtovej organizácie s pracovným názvom Riaditeľstvo vodných ciest Slovenskej republiky (dnešná Agentúra rozvoja vodnej dopravy);

Podľa predmetného uznesenia vlády Slovenskej republiky kompetencia pre rozvoj vodných ciest prešla na rezort dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky prostredníctvom novo zriadenej Agentúry rozvoja vodnej dopravy, pričom kompetencia správy vodných ciest ostala na rezorte životného prostredia prostredníctvom príslušného správcu vodných tokov – Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p.

Agentúra rozvoja vodnej dopravy by v zásade mala byť pre infraštruktúru nevyhnutnú pre následný rozvoj vnútrozemskej plavbu tým, čím je v Slovenskej republike pre rozvoj infraštruktúry cestnej dopravy NDS, a.s. a pre rozvoj infraštruktúry železničnej dopravy ŽSR, aj keď aktuálne fungovanie ARVD nie je možné porovnávať s uvedenými spoločnosťami rozsahom a finančným zabezpečením ich činností.

V zahraničí už niekoľko rokov pôsobia spoločnosti s obdobným zameraním ako Agentúra rozvoja vodnej dopravy v Slovenskej republike, napr. Ředitelství vodních cest ČR v Českej republike alebo via-donau v Rakúsku.  

Prevodom kompetencie rozvoja vodných ciest na rezort dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja a vznikom Agentúry rozvoja vodnej dopravy bol vytvorený ďalší predpoklad pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja vodnej dopravy, ktorý by bez rozvoja základnej infraštruktúry – vodných ciest a ich súčastí vrátane prístavov nebolo možné plnohodnotne zabezpečovať. 

Poslanie Agentúry rozvoja vodnej dopravy bolo aj v roku 2014 zabezpečované najmä podľa §38a) Zákona NRSR č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene                      a doplnení niektorých zákonov.

Podľa uvedeného zákona medzi hlavné činnosti Agentúry rozvoja vodnej dopravy patrí zabezpečovať:
 
1.	rozvoj a modernizáciu vodných ciest v súlade so schválenou dopravnou politikou;
2. prípravu a realizáciu výstavby a rekonštrukcií súčastí vodných ciest a ďalších stavieb potrebných na prevádzku vodnej dopravy na vodných cestách, na ich správu a údržbu        a obstaranie ďalšieho majetku potrebného na správu a údržbu vodných ciest;
3. podklady na spracovanie koncepcií v oblasti sledovaných vodných ciest a výhľadovo sledovaných vodných ciest po vzájomnej dohode so správcom vodného toku;
4. propagáciu vodnej dopravy.
 
Agentúra rozvoja vodnej dopravy má ďalej:

•	spracovávať podklady, návrhy a zdôvodnenia na získanie a účelné rozdelenie finančných prostriedkov na investície do vodných ciest;
•	koordinovať a zabezpečovať opravy, rekonštrukcie a modernizácie súčastí vodnej cesty;
•	realizovať pilotné projekty rozvoja intermodálnych dopravných osí;
•	podieľať sa na vývoji a implementácii nových technológií a prevádzkových systémov pre vodné cesty
 
Agentúra rozvoja vodnej dopravy má vykonávať uvedené činnosti vo vzájomnej súčinnosti             s príslušnými orgánmi štátnej správy.

Agentúra rozvoja vodnej dopravy je povinná pred začatím výstavby súčastí vodných ciest        a ďalších stavieb potrebných na prevádzku vodnej dopravy na vodných cestách, dohodnúť zmluvne budúceho správcu. Dňom vydania kolaudačného rozhodnutia prejde bezodplatne správa stavby na príslušného správcu.

Agentúra rozvoja vodnej dopravy taktiež vykonávala svoju činnosť v roku 2014 v súlade          so Zákonom NRSR č. 552/2003 Z.z. o výkone práce vo verejnom záujme, ako aj v súlade s ďalšou príslušnou vnútroštátnou legislatívou a legislatívou EÚ, v súlade s príslušnými vnútroštátnymi (napr. Stratégia rozvoja dopravy SR do roku 2020, Koncepcia rozvoja vodnej dopravy SR) a medzinárodnými (napr. Biela kniha stratégie dopravy EÚ, Modrá kniha, Stratégia EÚ pre dunajský región, Akčný plán NAIADES) strategickými a koncepčnými dokumentmi a v súlade s príslušnými multilaterálnymi Dohovormi (napr. Belehradský dohovor o režime plavby na Dunaji, Dohovor o vnútrozemských vodných cestách medzinárodného významu) a bilaterálnymi medzištátnymi Zmluvami (napr. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o vodohospodárskej spolupráci na hraničných vodách) a medzivládnymi Dohodami (napr. Dohoda medzi vládou ČSSR a MĽR o úprave vodohospodárskych otázok na hraničných vodách, Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o spolupráci na hraničných vodách).

2.2	Strednodobý výhľad organizácie
 
A.	ČINNOSTI

Agentúra rozvoja vodnej dopravy by mala zo strednodobého výhľadu zabezpečovať činnosti, resp. úlohy jedinečného charakteru a celoštátneho významu tak, ako vyplývajú     najmä z §38a zákona NR SR č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene            a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nasledovne:

1.	pre oblasť zabezpečovania rozvoja a modernizácie vodných ciest v súlade so schválenou dopravnou politikou a zabezpečovania prípravy a realizácie výstavby        a rekonštrukcií súčastí vodných ciest a ďalších stavieb potrebných na prevádzku vodnej dopravy na vodných cestách, na ich správu a údržbu a obstaranie ďalšieho majetku potrebného na správu a údržbu vodných ciest

Zabezpečovať uvedené činnosti na jednotlivých úsekoch vodných ciest okrem iného podľa Koncepcie rozvoja vodnej dopravy SR a v súlade s Vyhláškou Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky č. 22/2001 Z.z. zo dňa 20. decembra 2000, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o zaradení vodných ciest a ich jednotlivých úsekov       do príslušných tried podľa klasifikácie európskych vodných ciest, nasledovne:

Dunajská vodná cesta
p.č.	Názov prekážky / úzkeho miesta	r.km	úsek	poznámka	
1.	Nedostatočné gabarity plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu                 vrátane Moravy rkm 0,00-6,00	1880,260 – 1872,700
1872,700 - 1871,350	SR/RR
SR	potrebné posúdiť možné riešenia (regulačné opatrenia, prípadná výstavba vodného diela)	
2.	Nedostatočné gabarity plavebnej dráhy - Starý most	
1868,14	
SR	podjazdná výška a šírka plavebnej dráhy medzi jednotlivými piliermi
momentálne prebieha rekonštrukcia Starého mosta - po dokončení bude prekážka odstránená	
3.	Nedostatočné gabarity plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu                 v pôvodnom koryte Dunaja 
vrátane hate Dunakility
vrátane prehrádzky 	

1853,000 – 1811,000
1843,500 – 1840,500
1843,000	

SR/MR, MR
SR/MR	
Žiadne podmienky pre plavbu, ani športovú a rekreačnú	
4.	Nedostatočné gabarity plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu:
a) brodový úsek 
b) skalné prahy
c) vrátane Váhu rkm 0,00 – 25,00	1811,00 – 1708,200

1807,000 – 1786,000
1734,000 – 1711,000 
1766,000	SR/MR	Nedobudovaná SVD G-N
Nenaplnenie rozhodnutia MSD             v Haagu	
5.	Podmienky pre športovú a rekreačnú plavbu 
a) VD Čunovo – sklz
b) Hať Dunakility – prehrádzka

c) Ramenná sústava – systém
    prehrádzok	

1851,750
1843,000

1851,750 – 1811,000	

SR
SR/MR

SR/MR	

nefunkčný sklz malé plavidlá
existencia prehrádzky bez objektu pre malé plavidlá (k dispozícii iba objekt na prenášanie) 
prehrádzkový systém v ramennej sústave bez objektov pre malé plavidlá	

Vážska vodná cesta

1.	úsek  Komárno – Sereď 	(cca 70 km)
p.č.	názov	r.km	návrh riešenia	
1.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
a) VD Selice - Komárno
b) VD Selice – VD Kolárovo (Komárno)               	

43,29 –  0,00
43,29 - 25,00 (0,00)	a) zabezpečiť dostatočné plavebné parametre vodnej cesty, podľa príslušnej triedy vodnej cesty 
b) VD Kolárovo	
2.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VD Kráľová – VD Selice	

63,15 – 43,29	

Dostavba VD Selice	
3.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VD Sereď / Hlohovec – VD Kráľová	

78,85 – 63,15	

Výstavba VD Sereď / Hlohovec	

2.	úsek  Sereď – Púchov 	(cca 120 km)

p.č.	názov	r.km	návrh riešenia	
1.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Vodné dielo Sereď – Hlohovec	

102,00 –  78,85	

Výstavba VD Sereď / Hlohovec	
2.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Madunice	

106,60	

Rekonštrukcia a modernizácia PLK Madunice	
3.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Drahovský kanál	

113,29 – 102,00	

Rekonštrukcia Drahovského kanála	
4.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VD Drahovce	113,29	Plavebné pole	
5.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Horná Streda	130,90	Rekonštrukcia a modernizácia
 PLK Horná Streda	
6.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Nové Mesto nad Váhom	143,70	Rekonštrukcia a modernizácia
PLK Nové Mesto nad Váhom	
7.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Kostolná	157,10	Výstavba PLK Kostolná	
8.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Biskupický kanál	158,15 – 119,30	Rekonštrukcia Biskupického kanála	
9.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VD Trenčianske Biskupice	158,15	Plavebné pole	
10.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Trenčín	168,80	Rekonštrukcia a modernizácia
a PLK Trenčín	
11.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Dubnica	179,40	Rekonštrukcia a modernizácia
 PLK Dubnica	
12.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Ilava	187,45	Rekonštrukcia a modernizácia
Výstavba PLK Ilava	
13.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Ladce	194,25	Rekonštrukcia a modernizácia
Výstavba PLK Ladce	
14.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Biskupický kanál	193,25 – 160,20	Rekonštrukcia Nosického kanála	

3.	úsek Púchov – Žilina 	(cca 41 km)

p.č.	názov	r.km	návrh riešenia	
1.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Nosice	

199,20	Výstavba Lodného zdvíhadla Nosice	
2.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Považská Bystrica	

212,80	

Výstavba PLK Považská Bystrica	
3.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Mikšová	

221,33	

Výstavba PLK Mikšová	
4.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VE Hričov	237,70 	Výstavba PLK Hričov	
 5.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Hričovský kanál	237,70 – 199,20	Rekonštrukcia Hričovského kanála	
6.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
Nádrž Hričov	242,20 – 237,70	Bagrovanie plavebnej dráhy
(správca vodného toku)	
7.	Nedostatočné parametre plavebnej dráhy pre celoročnú plavbu 
VD Žilina	242,50	Výstavba PLK a Prístav Žilina	

4.	úsek Žilina – Bohumín	 (cca 98 km)

Uvažuje sa s výstavbou prieplavu vrátane 5 plavebných komôr, 2 lodných zdvíhadiel a plavebného tunela (predpoklad po roku 2025).

Vodná cesta Morava (Dunaj-Odra-Labe)

Realizácia bude závislá od spoločných záverov prerokovávaných v rámci trojstranných rokovaní Slovenská republika – Česká republika – Rakúsko, prípadne dvojstranných rokovaní Česká republika – Slovenská republika.

Zemplínska vodná cesta

Vodná cesta na rieke Bodrog nadväzuje na vodnú cestu na rieke Tisa v Maďarsku. Vodná cesta medzinárodného významu na rieke Bodrog je závislá od splavnenia a kategorizácie rieky Tisa na území Maďarska. Lokálna vodná cesta na Bodrogu po prístavisko Ladmovce je v prevádzke od roku 1998. Momentálne slúži najmä na prepravu štrkopiesku a stavebných materiálov v Tokajskej oblasti. 

V rámci cezhraničnej spolupráce, v rámci projektu Interreg IIIa boli vypracované možné varianty splavnenia tzv. „Zemplínskej vodnej cesty“, ktorá siaha od štátnej hranice s Maďarskom po Vojany. Dosiahnutie minimálnych požadovaných parametrov pre plnohodnotnú plavbu je dôležité, vzhľadom na uvažované tovarové prúdy (USS Steel, Elektráreň Vojany) a v horizonte rokov 2014-2020 je realizácia na ich dosiahnutie reálna a aj zdôvodniteľná. 

Dňa 18.10.2013 bola slávnostné otvorená príslušná časť „Zemplínskej vodnej cesty“, čo bolo možné z dôvodu vytýčenia plavebnej dráhy a vydania príslušného plavebného opatrenia Štátnou plavebnou správou.

Ostatné vodné cesty SR

Plavba na dolných úsekoch vodných ciest riek Hron, Nitra a Ipeľ, je závislá od splavnosti vodných ciest na riekach Dunaj a Váh. Ide najmä o miesta, kde vyššie uvedené vodné cesty Hrona, Nitry a Ipľa ústia do Dunaja, resp. Váhu. Na uvedených vodných cestách by mali byť zabezpečené minimálne parametre plavebnej dráhy, podľa Klasifikácie vnútrozemských vodných ciest lokálneho významu, pre triedu vodnej cesty I. až III. Avšak konkrétne hodnoty minimálnych parametrov plavebnej dráhy a spôsob ich dosiahnutia je možné navrhnúť až vtedy, keď budú zosúladené termíny a postupy výstavby Dunajskej a Vážskej vodnej cesty, vrátane zhodnotenia ekonomickej opodstatnenosti a efektívnosti výstavby splavnenia predmetných vodných ciest.

Športová a rekreačná plavba 

Rozvoj vodných ciest v SR bol v minulých desaťročiach zameraný svojimi parametrami a vybavenosťou najmä na využitie nákladnej dopravy a rekreačná a športová plavba si vytvárala zázemie skôr činnosťou na klubovej úrovni a podobnými aktivitami. Z tohto dôvodu vznikol stav, že pre potreby športovej a rekreačnej plavby, ktorá bola riešená len okrajovo alebo vôbec, chýba vybavenosť pre tento druh plavby. Doterajšie prístavné objekty, výväzné zariadenia a vyčkávacie priestory pri vodných dielach a na trasách vodných ciest sa musia v blízkej budúcnosti pri rekonštrukciách na nové kapacitné a výškové parametre pre nákladnú vodnú dopravu prispôsobiť aj pre veľké, stredné a malé plavidlá rekreačnej a športovej plavby. Vodné cesty využívané pre športovú a rekreačnú plavbu si vyžadujú dovybavenie prístavísk, výväzných zariadení,  státí s lokalizáciou do miest pre tento druh dopravy vhodných, atraktívnych a z hľadiska celospoločenských prínosov výhodných.

2.	Zabezpečovanie podkladov na spracovanie koncepcií v oblasti sledovaných vodných ciest a výhľadovo sledovaných vodných ciest po vzájomnej dohode so správcom vodného toku;

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 sústredila aktivity v predmetnej oblasti na prípravu príslušných dokumentov týkajúcich sa novo pripravovaného Operačného programu integrovaná infraštruktúra 2014-2020, ako aj relevantných dokumentov v rámci Dunajskej komisie apod.

3.	Zabezpečovanie propagácie vodnej dopravy

Agentúra rozvoja vodnej dopravy zabezpečovala propagáciu vodnej dopravy v rámci  pridelených finančných prostriedkov nasledovne:
•	poskytovanie propagačných materiálov (napr. trojjazyčná schematická mapa vodnej cesty Dunaj od ústia Moravy do Dunaja po ústie Ipľa do Dunaja) spracovaných Agentúrou rozvoja vodnej dopravy, 
•	využívaním zásteny ARVD, roll-upov ARVD a pod. počas jednotlivých podujatí (konferencie a pod.);
•	rozvíjanie webovej stránky a pod.

B	FINANČNÉ ZDROJE

Na vyššie uvedené aktivity Agentúra rozvoja vodnej dopravy spracovávala podklady, návrhy a zdôvodnenia na získanie a účelné rozdelenie finančných prostriedkov        na investície do rozvoja a modernizácie vodných ciest a ich súčastí tak, aby bolo okrem iného možné:
•	získať finančné prostriedky tak zo štátneho rozpočtu, ako aj z príslušných zdrojov európskych fondov, resp. jednotlivých programov a výziev v rámci EÚ;
•	v súčinnosti s vecne príslušnými sekciami Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR zabezpečiť zaradenie príslušnej prioritnej osi – rozvoj a modernizácia vodných ciest do pripravovaného Operačného programu doprava na roky 2014-2020 tak, aby bolo následne možné Agentúrou rozvoja vodnej dopravy ako žiadateľom čerpať z finančných prostriedkov vyčlenených na predmetnú prioritnú os.

Agentúra rozvoja vodnej dopravy teda v roku 2014 využívala finančné prostriedky            zo zdrojov:
•	štátneho rozpočtu prostredníctvom príslušných rozpočtových opatrení;
•	zdrojov ako bol napr. projekt MreNa v rámci  Slovensko-rakúskej cezhraničnej spolupráce na roky 2007-2014, 

C	PERSONÁLNE PLÁNY

V závislosti na pridelených mzdových finančných prostriedkoch pracovala Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 v aktuálne platnej organizačnej štruktúre. S tým súviselo aj priebežné analyzovanie potrieb kvalifikačnej štruktúry súčasných zamestnancov a priebežné zabezpečovanie ich adekvátneho vzdelávania. Berúc do úvahy rozsah realizovaných aktivít Agentúry rozvoja vodnej dopravy, nedošlo v roku 2014 k zmene jej organizačnej štruktúry.

3.	Kontrakt organizácie so zriaďovateľom a jeho plnenie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 nemala so zriaďovateľom žiadny kontrakt.

4.	Činnosti a úkony organizácie vykonané v roku 2014

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 zabezpečovala jednotlivé činnosti tak, ako jej vyplývajú najmä z §38a) Zákona NRSR č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, t.j.:
a)	zabezpečovať
1.	rozvoj a modernizáciu vodných ciest v súlade so schválenou dopravnou politikou,
2.	prípravu a realizáciu výstavby a rekonštrukcií súčastí vodných ciest a ďalších stavieb potrebných na prevádzku vodnej dopravy na vodných cestách, na ich správu a údržbu a obstaranie ďalšieho majetku potrebného na správu a údržbu vodných ciest,
3.	podklady na spracovanie koncepcií v oblasti sledovaných vodných ciest a výhľadovo sledovaných vodných ciest po vzájomnej dohode so správcom vodného toku,
4.	propagáciu vodnej dopravy,
b) spracováva podklady, návrhy a zdôvodnenia na získanie a účelné rozdelenie finančných prostriedkov na investície do vodných ciest,
c) koordinuje a zabezpečuje opravy, rekonštrukcie a modernizácie súčastí vodnej cesty, 
d) realizuje pilotné projekty rozvoja intermodálnych dopravných osí,
e) podieľa sa na vývoji a implementácii nových technológií a prevádzkových systémov pre vodné cesty,
 f) vykonáva vo vzájomnej súčinnosti s príslušnými orgánmi štátnej správy činnosti podľa písmen a) až e).

Agentúra je povinná pred začatím výstavby súčastí vodných ciest a ďalších stavieb potrebných na prevádzku vodnej dopravy na vodných cestách dohodnúť zmluvne budúceho správcu. Dňom vydania kolaudačného rozhodnutia prechádza bezodplatne správa stavby na príslušného správcu.

Jednotlivé aktivity boli vykonávané v rozsahu pridelených finančných prostriedkov tak, ako sú popísané v príslušných častiach Výročnej správy ARVD za rok 2014.

Aktivity vykonávala Agentúra rozvoja vodnej dopravy  v zásade s vlastnými pracovnými kapacitami, niektoré činnosti boli zabezpečované externe (v rámci projektu Mrena a pod.) tak, ako to vyplýva z príslušných častí Výročnej správy ARVD za rok 2014.

4.1	Náklady na činnosť organizácie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 okrem finančných prostriedkov pridelených zo ŠR na bežné výdavky, a okrem nich mala k dispozícii finančné prostriedky v rámci cezhraničného projektu „Realizácia aktivít projektu MreNa – Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ (r.km 0,00 – r. km 69,30) (ďalej MreNa), kód projektu N_00131 o spolu 132.000,00 Eur. Tieto prostriedky boli určené na zabezpečenie Technickej analýzy projektu a Záverečnej správy.
. 

4.2	Zhodnotenie jednotlivých činností organizácie

4.2.1		Organizačno-technická oblasť

Agentúra rozvoja vodnej dopravy z hľadiska organizačno-technického zabezpečenia v roku 2014 naďalej využívala ako svoje sídlo priestory v budove Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja, ktoré má vo výpožičke od 1.4.2011. S tým súviselo aj využívanie služieb súvisiacich so sídlom Agentúry prostredníctvom vlastníka, resp. správcu budovy (MDVRR SR), ohlasovňa požiarov, upratovanie, podateľňa, pošta, pripojenie na IT infraštruktúru ministerstva a pod.). Obdobne Agentúra rozvoja vodnej dopravy v rámci výpožičky priestorov využívala aj zariadenie kancelárii poskytnuté MDVRR SR. 

Podľa aktuálnych požiadaviek a realizovaných aktivít a v súlade s príslušnou vnútroštátnou legislatívou Slovenskej republiky boli v priebehu roka 2014 priebežne zabezpečované aj zmluvné vzťahy, verejné obstarávania, kontrolná činnosť a v neposlednom rade poskytované požadované informácie. Priebežne tiež bolo zabezpečované zverejňovanie aktualizovaných údajov o Agentúre na webe MDVRR SR, zabezpečovanie zverejňovania zmlúv v Centrálnom registri zmlúv (CRZ) a objednávok a faktúr na web-stránke Agentúry rozvoja vodnej dopravy.

4.2.2		Personálna oblasť

Dňa 28. Januára 2013 bol odvolaný z funkcie riaditeľa Agentúry rozvoja vodnej dopravy Ing. Vladimír Novák a dňa 29. januára 2013 bol do funkcie riaditeľa Agentúry rozvoja vodnej dopravy menovaný Ing. Martin Boroš, ktorý v tejto funkcii naďalej zotrváva.

V personálnej oblasti sa v roku 2014 zabezpečovali činnosti súvisiace so zmenou na jednotlivých pracovných pozíciách nasledovne:
•	vypracovanie príslušných dokumentov pre zamestnancov (Pracovná zmluva, Opis činností pracovného miesta, Mzdový dekrét, Dohody o hmotnej zodpovednosti, Dohody o zrážkach zo mzdy a pod.)
•	prihlásenie a odhlásenie zamestnancov do Sociálnej poisťovne a do príslušných zdravotných poisťovní
•	zabezpečenie celoročného cestovného poistenia pre príslušných zamestnancov zúčastňujúcich sa za Agentúru rozvoja vodnej dopravy na zahraničných pracovných cestách a pod.
•	zabezpečovanie agendy pri odchode troch pracovníčok Agentúry na materskú dovolenku a rodičovskú dovolenku

4.2.3		Ekonomická oblasť

V ekonomickej oblasti Agentúra rozvoja vodnej dopravy zabezpečovala v roku 2014 najmä nasledovné činnosti
•	zabezpečenie finančných prostriedkov na rok 2014 zo štátneho rozpočtu (rozpočtové opatrenia), ako aj zdrojov Európskej komisie prostredníctvom účasti Agentúry rozvoja vodnej dopravy v projekte MreNa;
•	zabezpečovanie výkazníctva v zmysle platnej legislatívy (mesačné, štvrťročné, ročné výkazy);
•	zabezpečovanie účtovnej a mzdovej agendy;
•	zabezpečovanie inventarizácie a správy majetku;
•	zabezpečovanie hospodárenia so sociálnym fondom;
•	zabezpečovanie komunikácie so štátnou pokladňou;
•	zabezpečovanie bezhotovostného a hotovostného styku ARVD;
•	zabezpečenie vedenia pokladne a pod.

4.2.4		Investičné projekty a Koncepcie

ARVD uplatňovala požiadavku finančných prostriedkov na investičné projekty tak, ako to okrem iného vyplývalo z Akčného plánu NAIADES, pre rok 2014 v rozsahu      8 184 000,00 EUR, resp. opakovane v minimalizovanom rozsahu 308 776,00 EUR 

Uvedenú požiadavku tvorili investičné projekty, na ktoré neboli pridelené finančné prostriedky v roku 2011, 2012 ani 2013, pričom išlo o úlohy vyplývajúce z Generálneho programu NAIADES v SR schváleného uznesením vlády SR č. 642 zo dňa 18.9.2009:

položka	názov položky	uplatnené a nepridelené v rokoch 2011 a 2012 
EUR	
SPOLU	3 184 000,00	
700	B Dunaj
1. Zlepšenie parametrov plavebnej dráhy rkm 1797-1790
Výskum na modeli, projekt	165 970,00	
700	B Dunaj
1. Zlepšenie parametrov plavebnej dráhy rkm 1797-1790 Realizácia	1 358 365,00	
700	B Dunaj
2. Rekonštrukcia prístavných polôh a ich vybavenia v Prístave Bratislava	1 161 787,00	
700	B Dunaj
3. Rekonštrukcia prístavných polôh a ich vybavenia v Prístave Komárno	497 909,00	

Ďalej boli požadované finančné prostriedky aj v roku 2014 na úlohy vyplývajúce                  z Generálneho programu NAIADES v SR schváleného uznesením vlády SR č. 642 zo dňa 18.9.2009, tak požiadavky vyplynuli z požiadaviek v minulých obdobiach.

položka	názov položky	uplatnené a nepridelené 
v roku 2012 
EUR	
SPOLU	5 000 000,00	
700	B Dunaj
1 Športový a rekreačný prístav Vlčie hrdlo
príprava, projekty	66 388,00	
700	B Dunaj 
1 Športový a rekreačný prístav Vlčie hrdlo
realizácia	1 593 308,00	
700	C Váh
1. Dostavba VD Selice
Príprava, projekt	132 776,00	
700	C Váh
1. Dostavba VD Selice
realizácia I. etapa	1 680 608,00	
700	C Váh 
2.  Plavebný stupeň VD Kolárovo
výskum	331 939,00	
700	C Váh 
2.  Plavebný stupeň VD Kolárovo
Príprava, projekty	531 103,00	
700	C Váh 
3.   Šport. rekr. prístav Kaskády
Príprava, projekty, realizácia	663 878,00	

Okrem uvedeného boli v priebehu roka 2014 opätovne uplatnené požiadavky na finančné prostriedky na niektoré  vyššie uvedené projekty aspoň v minimálnom rozsahu plus novo navrhovaný projekt, ktorý sa pripravuje riešiť v rámci Operačného programu integrovaná infraštruktúry na roky 2014-2020. Išlo o nasledovnú požiadavku:

položka	názov položky	uplatnené v roku
2013 
EUR	
SPOLU	308 776,00	
700	B Dunaj
Rekonštrukcia prístavných polôh a ich vybavenia v Prístave Bratislava	60 000,00	
700	B Dunaj
Rekonštrukcia prístavných polôh a ich vybavenia v Prístave Komárno	26 000,00	
700	B Dunaj
Projekt „Technických opatrenia pre zabezpečenia požadovaných parametrov plavebnej dráhy vodnej cesty Dunaj nad Bratislavou“	90 000,00	
700	C Váh
1. Dostavba VD Selice
Príprava, projekt	132 776,00	

Ďalej boli požadované finančné prostriedky na projekt MreNa (Štúdia uskutočniteľnosti rekreačnej plavby po rieke Morava, ktorý bol schválený v januári, resp. apríli 2012), v rozsahu 132 000,00 EUR.

Napriek vyššie uvedeným požiadavkám boli v roku 2013 Agentúre rozvoja vodnej dopravy pridelené Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR finančné prostriedky v rozsahu rozpočtového opatrenia MF SR č.39.

Okrem uvedených projektov zástupcovia ARVD aktívne spolupracovali pri projekte Danube axis, nakoľko ARVD bola od jeho iniciácie jednou so spolupracujúcich organizácií.

4.2.5		Projekty, programy a granty

4.2.5.1	Projekt FAIRway

Koordinátorom projektu FAIRway v rámci 1. výzvy CEF je Via Donau.  Spolupredkladateľmi projektu sú okrem Rakúska ešte Slovenská republika, Maďarsko, Chorvátsko, Bulharsko, Rumunsko. Za Slovenskú republiku je žiadateľom o grant Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR. Implementovať projekt bude ARVD.

Predkladaný projekt FAIRway, financovaný z nástroja CEF, je priamym výsledkom podpisu Master plánu (Fairway Rehabilitation and Maintenance Master Plan), ktorý bol predložený na stretnutí ministrov dopravy  3. decembra 2014 v Bruseli. Závery s prílohou Master plánu pre obnovu a údržbu plavebnej dráhy Dunaja a jeho splavných prítokov podpísala okrem 9 podunajských štátov aj Slovenská republika.

Závery vychádzajú z Deklarácie ministrov o efektívnej údržbe infraštruktúry dunajskej vodnej cesty, ktorá bola podpísaná 7. júna 2012 v Luxemburgu.

Riešenie prekážok plavby berúc do úvahy špecifické charakteristiky všetkých úsekov Dunaja a ich splavných prítokov a zriadenie efektívneho riadenia infraštruktúry vodných ciest patrí medzi ciele Prioritnej oblasti 1a stratégie Európskej únie pre podunajskú oblasť. Hlavný plán obnovy a údržby plavebnej dráhy popisuje nevyhnutné akcie za účelom dosiahnutia spoločne odsúhlasenej minimálnej prevádzkovej hladiny. 
Navrhovaný projekt  sa zameriava na
-	konsolidáciu a harmonizáciu národných investícií a prevádzkových plánov pre údržbu a obnovu plavebnej dráhy v Podunajskej oblasti, 
-	aktualizáciu tzv. základnej siete TEN-T koridoru tak, aby bolo naplnené minimum odporúčaní pre dopravnú infraštruktúru, definovaných v Nariadení EÚ č. 1315/2013, 
-	prípravu podrobného návrhu pre údržbu a obnovu plavebnej dráhy za účelom modernizácie vodných ciest, a teda dosiahnutia stabilných alebo zlepšených podmienok plavby a zväčšenie prepravnej kapacity plavidlami.
Potreba projektu a jeho význam pre SR:
Nasledujúce aktivity sú navrhované tak, aby boli vykonané zo zdrojov projektu CEF: 
•	pripraviť harmonizovaný postup (podrobný plán) na obnovu a údržbu plavebnej dráhy
•	pripraviť potrebnú dokumentáciu tak, aby vybavenie na obnovu mohlo byť financované v rámci Európskych štrukturálnych a investičných fondov, a to od roku 2016 (vstupy do 2. fázy národnej dopravnej stratégie, analýza nákladov a výnosov, EIA (dokumentácia k určeniu dopadu na životné prostredie), dokumentácia k verejnému obstaraniu, a i.)
•	pripravovať, realizovať a vyhodnocovať projekty pre obnovu a údržbu plavebnej dráhy ako prvý krok smerom k optimalizácii v nasledujúcich oblastiach: 
•	monitoring plavebnej dráhy (zariadenia na prieskum, meranie hladiny, zariadenie na meranie sedimentov, údajové procesy a pod.) a prevádzka hydrologického servisu
•	plánovanie opatrení pre obnovu a údržbu plavebnej dráhy (rozvoj národných systémov a pod.)
•	vytyčovanie plavebnej dráhy (nákup vytyčovacích plavidiel, prevádzkového vybavenia a pod.)
•	koordinácia s relevantnými orgánmi (Európska komisia, Stratégia európskej komisie pre podunajské oblasti, prioritná oblasť 1a, Dunajská komisia a pod.). 

Termín realizácie je naplánovaný na obdobie: 01.09.2015 – 31.12.2019, výška požadovaného grantu z CEF 85% z celkovej sumy 3 204 555 €.

4.2.5.2	CEF_Transport_PSA_CoreNetworkCorridor_2014

Názov grantu: Podpora účasti relevantných zástupcov Slovenskej republiky na koridorových fórach pre koridory základnej siete TEN-T a podpora aktivít na zaistenie prípravy a implementácie projektov dopravnej infraštruktúry základnej siete TEN-T.

Zhrnutie akcie: Územím Slovenska prechádzajú tri koridory základnej siete TEN-T – Baltsko-jadranský koridor, koridor Orient/východné Stredomorie a koridor Rýn - Dunaj. Dobre fungujúca dopravná infraštruktúra má zásadný význam pre rozvoj Európskej únie a jej konkurencieschopnosť, bezpečnosť a rozvoj. Cieľom tejto aktivity je zabezpečiť schopnosť Slovenskej republiky úspešne a aktívne sa podieľať na odstraňovaní úzkych miest, modernizácii infraštruktúry a zefektívnení cezhraničných dopravných prepojení so susednými krajinami v súlade s  Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ a Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010. Súčasne je cieľom akcie zabezpečiť vstupné dáta pre štúdie týkajúce sa koridorov základnej siete TEN-T.

Ciele tejto aktivity majú byť dosiahnuté prostredníctvom cielenej podpory relevantných subjektov, ktorí sa priamo podieľajú na rozvoji dopravnej infraštruktúry Slovenskej republiky a ich činnosť súvisí s definovaním horizontálneho smerovania priorít Slovenskej republiky v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry definovanej vo vyššie uvedených nariadeniach č. 1315/2013 a č.1316/2013 a prípravou a implementáciou projektov na koridoroch základnej siete TEN-T. Súčasne bude zabezpečená aktívna participácia zástupcov MDVRR SR na zasadnutiach koridorových fór pre koridory základnej siete TEN-T relevantné z pohľadu Slovenskej republiky.

Aktivita 4: Zhodnotenie súčasného stavu vnútrozemských vodných ciest v rámci TEN-T koridoru Rýn – Dunaj 
Uvedená aktivita bude implementovaná prostredníctvom Agentúry rozvoja vodnej dopravy.
Žiadateľ: Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
Obdobie trvania (v mesiacoch): 24
Požadovaná čiastka (v €): 616 000 €

4.2.5.1	Projekt MreNa

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 zabezpečovala v rámci Programu Cezhraničná spolupráca Slovenská republika – Rakúsko na roky 2007-2013 ako vedúci partner projektu MreNa -  Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava (r. km 0,00 – r. km 69,30) “. Partnerom projektu je Úrad Dolnorakúskej krajinskej vlády a strategickým asociovaným partnerom projektu je Bratislavský samosprávny kraj. Cieľom projektu je posúdenie možností rekreačnej plavby na rieke Morava za účelom dosiahnutia podmienok rozvoja cestovného ruchu v dotknutej oblasti.

Ešte v marci 2011 sa ARVD stala vedúcim partnerom projektu MreNa, ktorý                      je financovaný z Programu cezhraničnej spolupráce SR–AT 2007-2013. Spolu s partnerom projektu, ktorým je Úrad Dolnorakúskej krajinskej vlády Agentúra vypracovala kompletnú projektovú žiadosť vrátane všetkých povinných príloh a dňa 28.10.2011 ju predložila na schválenie Spoločnému technickému sekretariátu vo Viedni. 
	
Doteraz boli v rámci realizácie projektu MreNa vykonané najmä nasledovné činnosti:
•	Oficiálne potvrdenie splnenia podmienok a finálne schválenie projektu MreNa dňa 04.04.2012 zo strany Spoločného technického sekretariátu vo Viedni.
•	Účasť na seminári pre vedúcich partnerov a partnerov schválených projektov v rámci Programu cezhraničnej spolupráce SR – AT, v priestoroch STS vo Viedni, na ktorom sa detailne prediskutoval ďalší postup a dôležité body týkajúce sa implementácie projektov. ARVD ako Lead Partner (LP) dostala za úlohu vypracovať jednotnú stratégiu práce s verejnosťou a plán žiadostí o platbu pre projekt MreNa.
•	Príprava a podpis príslušných zmlúv potrebných na realizáciu projektu.
•	Dohoda o partnerstve medzi ARVD a Úradom krajinskej vlády Dolného Rakúska vrátane príloh: Riadenie procesov projektu, Popis práce s verejnosťou a Plán žiadostí o platbu.
•	Zmluva o poskytnutí NFP z EFRR s Amt der Wiener Landesregierung.
•	Zmluva o národnom spolufinancovaní s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.
•	Organizácia oficiálneho Kick-off meetingu projektu MreNa, ktorý by sa uskutočnil dňa 28.09.2012 v priestoroch Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR. Pozvaných bolo viac ako 80 hostí. Za slovenskú stranu to boli najmä zástupcovia Bratislavského samosprávneho kraja ako strategického partnera projektu, ďalej Trnavského samosprávneho kraja, Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja, Ministerstva životného prostredia, Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, Ministerstva vnútra, Výskumného ústavu vodohospodárskeho, Slovenského vodohospodárskeho podniku, organizácií zaoberajúcimi sa ochranou prírody, Spolku pre podporu Pomoravia a starostovia obcí Devín, Devínska Nová Ves, Záhorská Ves a Suchohrad. Za rakúsku stranu boli okrem iných prizvaní zástupcovia projektového partnera, ktorým je Úrad dolnorakúskej krajinskej vlády, Spoločného technického sekretariátu vo Viedni, riadiaceho orgánu, Ministerstva dopravy, inovácií a technológií, spoločnosti via donau GmbH, Krajského úradu životného prostredia, WWF a starostovia obcí ležiacich v dotknutom regióne. 
Cieľom stretnutia bolo predstavenie projektových partnerov a informovanie účastníkov o histórii vzniku projektu MreNa, jeho cieľoch, aktivitách a očakávaných výstupoch. Dôležitou časťou stretnutia bola aj výmena skúseností a poznatkov s riešiteľmi tematicky príbuzných projektov ako MoRe, LIFE+, Ramsar, či BGMII. 
•	Spracovanie a zaslanie monitorovacej správy za prvé monitorovacie obdobie.
•	Príprava podkladov pre verejné obstarávanie jednotlivých aktivít projektu                  a ich vzájomné odsúhlasenie s rakúskym projektovým partnerom.
•	Realizácia procesu verejného obstarávania na zabezpečenie externých dodávateľov jednotlivých aktivít projektu:
-	zabezpečenie odborne spôsobilej osoby na realizáciu procesu verejného obstarávania aktivít projektu v zmysle príslušnej legislatívy,
-	externý projektový manažment,
-	preklady a tlmočenie,
-	publicita projektu,
-	legislatívna analýza,
-	technická analýza.
•	Výber dodávateľa na spracovanie Legislatívnej analýzy za slovenskú stranu. Dodanie vypracovanej Legislatívnej analýzy podľa zmluvy.
•	Spracovanie a zaslanie Monitorovacej správy č.2 za nasledujúce monitorovacie obdobie. 
•	Zaslanie dokumentov týkajúcich sa verejného obstarávania projektu MreNa na kontrolu Úradu pre verejné obstarávanie (ÚVO).
•	Posúdenie postupov použitých pri verejnom obstarávaní a vydanie záverečného rozhodnutia ÚVO o zrušení celého procesu verejného obstarávania.
•	Stretnutie partnerov projektu MreNa spolu so zástupcami STS vo Viedni a rokovanie o ďalšom postupe aktivít v rámci projektu. Stanovanie podmienok, ktoré musia partneri splniť, aby mohol projekt pokračovať v realizácii.
•	Spracovanie a zaslanie Monitorovacej správy č.3 za ďalšie monitorovacie obdobie.
•	Výber nového dodávateľa na služby spojené so zabezpečením verejného obstarávania.
•	Zazmluvnenie nového dodávateľa a zadanie úlohy č.1 – Výber dodávateľa na Technickú analýzu. Vyhlásenie výzvy na predkladanie ponúk.
•	Priebežný projektový a finančný manažment projektu;
•	Pravidelné informovanie o priebehu projektu na internetovej stránke ARVD www.arvd.gov.sk.

4.2.5.7	Prípadová štúdia Dunajská os (Danube Axis)
Agentúra rozvoja vodnej dopravy aj v roku 2014 spolupracovala s vecne príslušným útvarom Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky        na realizácii prípadovej štúdie Dunajská os (Danube Axis) realizovaného v rámci spoločného projektu Slovenskej republiky a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj so sídlom v Paríži spolufinancovaného z dobrovoľných príspevkov SR pre OECD.

Cieľmi projektu bolo: 
•	Prezentovanie programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja subjektov       na Dunajskej osi, vytvorenie priestoru pre inovácie a zlepšenie podnikateľského prostredia efektívnejším využitím prístavov a vodnej dopravy. 
•	Zhodnotenie súčasného stavu vo vlastníckych a užívateľských vzťahoch, hospodársko-ekonomického využitia a celospoločenského zhodnotenia prínosov prístavov na Dunaji pre mesto, región a štát v spolupráci s expertmi OECD. 
•	Vypracovanie prípadovej štúdie Dunajská os expertmi OECD, ktorá bude identifikovať súčasné a potenciálne dopady prístavov na mestá a regióny pozdĺž Dunaja                  a to najmä v Slovenskej republike. Dopady sa hodnotia podľa hospodársko-ekonomických, environmentálnych a sociálnych ukazovateľov. 

4.2.5.8	Obnova remorkéra Šturec 
Agentúra rozvoja vodnej dopravy aj v roku 2014 v rámci možnosti spolupracovala pri aktivitách týkajúcich sa obnovy plavidla Šturec, ktorý prešiel v roku 2013 zo správy Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p. do správy Slovenského technického múzea, Múzea dopravy v Bratislave. Odborným gestorom modernizácie plavidla je Slovenský plavebný kongres, ktorého kolektívnym členom je aj Agentúra rozvoja vodnej dopravy. Aktivity okrem iného spadajú do propagácie vodnej dopravy.

4.2.6		Medzinárodná spolupráca

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v rámci medzinárodnej spolupráce, tak bilaterálnej, ako aj multilaterálnej, v roku 2014 zabezpečovala účasť svojich zamestnancov                       okrem iného na jednotlivých rokovaniach a zasadnutiach:
•	spolupráca s via-donau / účasť na rokovaniach s  o spolupráci s ARVD, a prerokúvaní možnej formy účasti ARVD na projektoch v rámci CEF (Conecting Europe Facility), Viedeň, Rakúsko
•	spolupráca s Ředitelstvím vodních cest ČR / účasť na rokovaniach so zástupcami Ředitelství vodních cest
•	spolupráci v rámci Dunajskej komisie 
•	účasť na príslušných zasadnutiach pracovnej skupiny pre hydrotechnické otázky DK, Budapešť, Maďarsko a
•	účasť na rokovaní pracovnej skupiny pre technické otázky DK, Budapešť, Maďarsko
•	spolupráca v rámci Riadiacej skupiny a pracovných skupín Dunajskej stratégie, prioritná oblasť 1.a, 
•	7. zasadnutie Riadiacej skupiny Dunajskej stratégie, Prioritná oblasť 1.a (SG DS PA 1a), Viedeň, Rakúsko;
•	8. zasadnutie Riadiacej skupiny Dunajskej stratégie, Prioritná oblasť 1.a (SG DS PA 1a), Vukovar, Chorvátdsko

Zástupca ARVD je členom Riadiacej skupiny.
•	aktivity v rámci trojstrannej slovensko-česko-rakúskej spolupráce v oblasti vodného hospodárstva na hraničných vodách, rokovanie expertov k problematike rekreačnej plavby na rieke Morava a Dyje – príprava projektu MreNa;
•	spolupráca v rámci Slovensko-rakúskej komisie pre hraničné vody
•	účasť na rokovaní pracovnej podskupiny pre záležitosti plavby 
•	spolupráca v rámci Slovensko-českej komisie hraničných vôd;
•	spolupráca v rámci projektu MreNa;
•	účasť na rokovaní na Spoločnom Technickom Sekretariáte (STS) v rámci Programu cezhraničnej spolupráce Slovensko-Rakúsko na roky 2007-2013; Viedeň, Rakúsko;
ARVD je lídrom projektu MreNa.
•	účasť na konferencii spojenej s projektom INWAPO, Pardubice, Česká republika,
•	účasť na konferencii spojenej s projektom INWAPO, Benátky, Taliansko,

Agentúra rozvoja vodnej dopravy tiež zabezpečovala spracovanie požadovaných podkladov, vyjadrení a stanovísk k prerokovávaným dokumentom, najmä v rámci aktivít Dunajskej komisie a Dunajskej stratégie a pod.

4.2.7		Vnútroštátna spolupráca

Zamestnanci Agentúry rozvoja vodnej dopravy sa v roku 20143 aktívne zúčastňovali okrem iného na rokovaniach, resp. spolupracovali s inštitúciami v Slovenskej republike nasledovne:
•	pracovné stretnutie k úlohám ARVD so splnomocnencom vlády SR k SVD G-N ;
•	komunikácia so zástupcami Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p., príslušných Odštepných závodov;
•	pracovné stretnutia k úlohám ARVD so zástupcami VP, a.s. ;
•	pracovné stretnutia k úlohám ARVD so zástupcami Výskumného ústavu dopravného, a. s.,
•	pracovné stretnutia k úlohám ARVD so zástupcami Štátnej plavebnej správy, Dopravného úradu, divízie vnútrozemskej plavby;
•	spolupráca s katedrou Hydrotechniky Stavebnej fakulty Slovenskej technickej univerzity v Bratislave na témach bakalárskych a diplomových prác:
a)	bakalárske práce
•	Analýza súčasného stavu rekreačnej a športovej plavby v starom koryte Dunaja.
b)	Diplomové práce
•	Variantný návrh objektu pre športovú a rekreačnú plavbu na vybranej vodnej s tavbe,
•	Overenie možnosti využitia rybovodu pre účely športovej plavby
•	Analýza vývoja parametrov plavebnej dráhy na Dunaji v období rokov 2007 – 2012
•	Rekonštrukcia nápustného objektu VD Drahovce na Váhu s ohľadom na potreby plavby

4.2.8		Vnútrorezortná spolupráca (stanoviská, vyjadrenia)

4.2.8		Vnútrorezortná spolupráca (stanoviská, vyjadrenia)

V rámci vnútrorezortnej spolupráce zamestnanci Agentúry rozvoja vodnej dopravy poskytovali v roku 2014 vecne príslušným útvarom Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky okrem iného nasledovné stanoviská, prípadne vyjadrenia:
•	stanovisko k Diaľnica D3, Žilina - Brodno,
•	stanovisko k Diaľnica D3, Čadca - Svrčinovec,
•	stanovisko k Diaľnica D4, Bratislava, Jarovce,
•	stanovisko k zámeru „Čadca - most
•	stanovisko „Malá vodná elektráreň Čata“,
•	stanovisko „Zámer „Chatová oblasť Gabčíkovo“,
•	stanovisko „R5 - Svrčinovec - št. hranica“,
•	stanovisko k PD “Rekonštrukcia mosta v Piešťanoch“,
•	stanovisko „Malá vodná elektráreň Krížova Ves“,
•	stanovisko k zmenám a doplnkom „Lodenica Piešťany“,
•	stanovisko „Malá vodná elektráreň Bzenica“,
•	stanovisko „Primárny areál kúpeľného centra Nesvady“,
•	stanovisko k zadaniu „Územný generel dopravyTrenčianskeho kraja,
•	stanovisko k „Urbanistická štúdia - Dunajské predmestie“ 
•	stanoviská k materiálom týkajúcich sa TEN-T koridorov,,
•	stanovisko „Malá vodná elektráreň Podtureň - Liptovský Ján“,
•	stanovisko k zámeru „Hypermarket Ardis Štúrovo“,
•	stanovisko k PD „Most cez Dunaj Komárno - Komárom“,
•	podklady pre vypracovanie ÚP obce Dunajov,
•	stanovisko k rekonštrukcii starého mosta na ostrov v Trenčíne,
•	stanovisko k rekonštrukcii pešiehoho mosta v Ružomberku, časť Likavka,
•	stanovisko „Malá vodná elektráreň Rudno nad Hronom“,
•	stanovisko k ÚP Karloveská zátoka,
•	stanovisko k urbanistickej štúdii R7,
•	stanovisko k PD „Danubia Park Čunovo“,
•	stanovisko k návrhu na vydanie ÚR k stavbe „Predĺženie splavnosti vodnej cesty Otrokovice - Rohatec,
•	stanovisko k štúdii možného prepojenia vodného toku Moravy a vodného toku Váh vodnou cestou triedy Vb,
•	pripomienky k yáverom ministrov dopráv k zabezpečeniu splavnosti Dunaja,
•	stanovisko k zmenám a doplnkom ÚP regiónu Nitrianskeho kraja,
•	stanovisko k zmenám a doplnkom ÚP hlavného mesta SR Bratislavy, rok 2007,
•	stanovisko k PD „Vedenie 2x400 kV Križovany - Bystričany,
•	stanovisko k PD „Cykloturistický chodník k. ú. Bzenica.

Zamestnanci Agentúry rozvoja vodnej dopravy sa tiež zúčastňovali príslušných rokovaní tak, ako vyplynuli z jednotlivých požiadaviek.

Významná bola účasť na príslušných rokovaniach k dokumentom novo pripravovaného programovacieho obdobia 2014-2020 v rámci Operačného programu integrovaná infraštruktúra, kde sa Agentúra rozvoja vodnej dopravy ako budúci žiadateľ výrazným spôsobom podieľala na príprave príslušných dokumentov (Stratégia rozvoja dopravnej infraštruktúry Slovenskej republiky do roku 2020 a pod.) v časti rozvoja a modernizácie vnútrozemských vodných ciest a ich súčastí.

4.2.9		Veda a výskum

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 zabezpečovala prípravu jednotlivých projektov pre Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky v rámci vedy a výskumu, pričom v roku 2014 z troch navrhnutých projektov boli prostredníctvom finančných prostriedkov Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky odsúhlasené projekty so začiatkom riešenia v roku 2015:
•	„Plavebná dráha a dynamický režim plavebných prietokov na Váhu v úseku Sereď - Komárno“ v hodnote 72 000,00 EUR;
•	„Potreba technických opatrení pre zabezpečenie plavebných podmienok v starom koryte Dunaja v úseku VD Čunovo – Sap pre prípady výpadku plavebných komôr na VD Gabčíkovo – výskum.“ v hodnote 96 000,00 EUR.

Ďalší z námetov na projekt ostal v Zásobníku projektov:
•	Výskum optimalizácie VD Sereď s ohľadom na plavebnú bezpečnosť a dopravnú kapacitu. Vstupná štúdia.

4.2.10		Príspevky a prezentácie

Zamestnanci Agentúry rozvoja vodnej dopravy prezentovali činnosť ARVD na jednotlivých pracovných stretnutiach, mítingoch, seminároch, konferenciách a pod.

4.2.11		Kolektívne členstvo v organizáciách

Agentúra rozvoja vodnej dopravy bola v roku 2014 kolektívnym členom Slovenského plavebného kongresu.

Zamestnanci Agentúry rozvoja vodnej dopravy tiež v roku 2014 spolupracovali, resp. boli členmi najmä:
•	vo vnútrorezortnej pracovnej skupine MDVRR SR pre prípravu nového Programového obdobia v doprave na roky 2014-2020;
•	členstvo v expertnej skupine pre Dopravný model SR v rámci OPD 2013 – 2020;
•	členstvo v Riadiacom výbore Prioritnej oblasti 1.a Dunajskej stratégie
•	členstvo v pracovnej podskupiny pre záležitosti plavby Pracovnej skupiny pre vypracovanie „Technickej smernice pre ekologické vodné stavby na Morave“ Slovensko-rakúskej komisie pre hraničné vody;
•	v dobrovoľnom združení odborníkov na vnútrozemskú vodnú dopravu v tzv. DaHar Support Forum (DSF), ktoré je súčasťou aktivít medzinárodného projektu DaHar zameraného na rozvoj vnútrozemských vodných prístavov na Dunaji.

5.	Rozpočet ARVD

Agentúra rozvoja vodnej dopravy bola v roku 2014 zaradená v Štátnom rozpočte SR v programe: 
0BJ Vodná doprava 
Zámer: Budovanie a rozvoj vnútrozemskej vodnej dopravy podľa príslušných koncepcií, politík a legislatívy EÚ a SR (napr. Generálny program implementácie NAIADES                  v Slovenskej republike UV SR č. 642/2009 a pod.).
0BJ01 Rozvoj vodnej dopravy
Cieľ: Zabezpečiť vstupné koncepčné, rozvojové a realizačné podklady pre realizáciu jednotlivých aktivít z príslušných koncepcií, politík a legislatívy EÚ a SR (napr. Generálny program implementácie NAIADES v SR

Tabuľka č.1: Rozpočtované a skutočne realizované výdavky ARVD v porovnaní skutočnosti rokov 2013 a 2014
1	2	3	4	5	6	7	8	
p.č.	kategória	Skutočnosť

za rok 2013	Schválený rozpočet
2014	Sumár úprav
2013	Rozpočet
2014 po úpravách	Skutočnosť
2014	Rozdiel 	
1.	610	121 476,00	121 475,00	-12 475,00	109 000,00	107 230,63	- 1 769,37	
2.	620	42 465,00	42 465,00	-3 580,94	38 884,06	38 884,06	0,00	
3.	630	50 000,00	50 000,00	3 647,69	53 647,69	50 329,39	-3 318,30	
3a.	630	0,00	0,00	132 000,00	132 000,00	130 725,00	1 275,00 	
4.	640	1000,00	1000,00	- 900,00	100,00	100,00	0,00	
5.	700	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	
SPOLU	223 304,00	214 940,00	118 691,75	333 631,75	327 269,08	-6 362,67 	

5.1	 Zhodnotenie plnenia záväzných ukazovateľov rozpočtu organizácie na rok 2013

5.1.1	 Prehľad vykonaných rozpočtových opatrení

Agentúra rozvoja vodnej dopravy k 1.1.2014 rozpisom záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na rok 2014 výdavky spolu bez prostriedkov EÚ na zabezpečenie svojej činnosti spolu 214.940,00 Eur - na mzdové výdavky, poistné odvody, tovary a služby a bežné transfery. Na kapitálové výdavky ARVD v roku 2014 neboli žiadané, a teda ani poskytnuté žiadne finančné prostriedky.

V máji rozpočtovým opatrením MDVRR SR č. 31 v súlade s § 16 zákona č. 523/20004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a na základe našej žiadosti č. listu 88/2014-VRU zo dňa 14.4.2014 a stanoviska sekcie civilného letectva a vodnej dopravy č. 05781/2014/C420-SCLVD/26691 zo dňa 25.4.2014 boli ARVD upravené ukazovatele štátneho rozpočtu na rok 2014 v rámci funkčnej klasifikácie 04.5.2 – Vodná doprava a prvku 07T0305 bol vytvorený cieľ: „Realizácia aktivít projektu MreNa – Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ (r.km 0,00 – r. km 69,30) (ďalej MreNa), kód projektu N_00131 o spolu 132.000,00 Eur. Tieto prostriedky boli určené na zabezpečenie Technickej analýzy projektu a Záverečnej správy.

Rozpočtovým opatrením MF SR č. 22/2014 sa v súlade s ustanovením § 5 zákona 473/2013 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2014, uzatvorenými kolektívnymi zmluvami vyššieho stupňa na rok 2014, nariadením vlády SR č. 441/2013 Z. z., ktorým sa ustanovujú zvýšené platové tarify zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme boli ARVD upravené záväzné ukazovatele na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania o 1.555,20 Eur a poistné a príspevky do poisťovní o 543,54 Eur, spolu o 2.098,74 Eur.

Rozpočtovým opatrením MF SR č. 35 zo dňa 3.9.2014 v nadväznosti na žiadosť kapitoly MPRV SR č. 4008/2014-330 zo dňa 15.8.2014 v zmysle schválenej žiadosti o platbu č. 22510220010/502, zvýšili sa výdavky v programe 0BJ Vodná doprava na prvku OBJ01 Rozvoj vodnej dopravy v sume 3.766,75 Eur na kóde zdroja 11B5 Programy európskej územnej spolupráce programového obdobia 2007-2013. Zvýšenie výdavkov sa vykonalo viazaním výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR pre ARVD na projekt“22510220010-OBJ01“ v rámci Programu Cezhraničnej spolupráce AT-SR – projekt MreNa – Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ (r.km 0,00 – r. km 69,30) (ďalej MreNa), kód projektu N_00131. 

Rozpočtovým opatrením MF SR č. 55/2014 v nadväznosti na oznámenie ARVD o čerpaní rozpočtových prostriedkov do konca roka 2014 zo dňa 10.10.2014, bolo vykonané viazanie výdavkov pre ARVD v kategórii 610- mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania o sumu 14.030,20 Eur, v kategórii 620 – poistné a príspevok do poisťovní o sumu 4.243,54 Eur a v kategórii 640 – bežné transfery o sumu 900,00 Eur, t.j. spolu o 19.173,74 Eur. 

Po týchto úpravách boli záväzné ukazovatele ARVD na rok 2014 v celkovej výške 333.631,75 Eur. 

5.2 	Príjmy organizácie

5.2.1 Príjmy organizácie podľa ekonomickej klasifikácie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy ako rozpočtová organizácia nebola v roku 2014 napojená na príjmový rozpočet.

5.2.2 Mimorozpočtové prostriedky

Agentúra rozvoja vodnej dopravy disponovala k 31.12.2014 s prostriedkami vytvorenými z miezd na sociálnom fonde v celkovej výške 727,39 Eur.

5.2.3 Prostriedky prijaté z rozpočtu Európskej únie a iné prostriedky zo zahraničia poskytnuté organizácii na základe medzinárodných zmlúv

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 získala refundáciami na mimorozpočtovom účte spolu:
28. 7. 2014 bola pripísaná refundácia výdavkov za roky 2012 a 2013 k projektu GIFT vo výške 1.289,03 Eur.
29.7. 2014 v rámci Programu cezhraničnej spolupráce Slovenskej Republiky a Rakúska 2007-2013 pod názvom Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ (r.km 0,00 – r. km 69,30) (ďalej MreNa), kód projektu N_00131 rakúsky partner refundoval časť výdavkov za druhé (16/8/2012 -31/3/2013) a tretie (1/4/2013-31/7/2013) monitorovacie obdobie vo výške 21.344,87 Eur.

Celkovo na mimorozpočtovom účte sú finančné prostriedky v sume 23.539,15 Eur.

5.3	 Výdavky organizácie

5.3.1 Výdavky organizácie podľa ekonomickej klasifikácie

	A. Bežné výdavky

Kategória ekonomickej rozpočtovej klasifikácie 610 
(tarifné platy, osobné a osobitné príplatky, odmeny zamestnancov)
Na tarifné platy, osobné príplatky, ostatné príplatky a odmeny zamestnancov ARVD bolo vyčerpaných spolu 107 230,63 Eur, t.j.  výdavky boli nižšie oproti rozpočtu o 1 769,37 Eur.

Nedočerpanie finančných prostriedkov na mzdy o 14 030,20 EUR súviselo s tým, že Agentúra rozvoja vodnej dopravy zabezpečovala svoju činnosť priemerným prepočítaným počtom 7 zamestnancov, v priebehu roka dve zamestnankyne nastúpili do PP, jeden ukončil PP a tri nastúpili v priebehu roka na materskú, resp. rodičovskú dovolenku. ARVD   k 31.12.2014 mala 6 zamestnancov plus tri evidenčne z predpokladaných 10 v organizačnej štruktúre.  

Kategória ekonomickej rozpočtovej klasifikácie 620 
(odvody do zdravotných poisťovní, sociálnej poisťovne a doplnkových dôchodkových poisťovní)
Na odvody do zdravotných poisťovní, sociálnej poisťovne a doplnkových dôchodkových poisťovní bolo vyčerpaných celkovo 38 884,06 Eur.

Kategória ekonomickej rozpočtovej klasifikácie 630
Agentúra rozvoja vodnej dopravy celkovo na zabezpečenie svojich úloh vyčerpala spolu 50 329,39 EUR. 

631 001 Cestovné tuzemské: celkovo bolo vyčerpaných 108,15 Eur.
V priebehu roka 2014 sa uskutočnilo niekoľko tuzemských pracovných ciest spojených s obhliadkou objektov a riešením tém z oblasti vodnej dopravy a nadväzovanie spolupráce v súvislosti s prípravou projektov vodných ciest v rámci Operačného programu integrovaná infraštruktúra, MVE a možnosti zabezpečenia kontinuity plavby malých a športových plavidiel, modernizácia a rozvoj prístavu VD Hričov.
Uskutočnili sa tiež ďalšie operatívne služobné cesty, ktoré súvisia s činnosťou ARVD tak, ako je definovaná v Zákone č.338/2000 Z.z. o vnútrozemskej plavbe v platnom znení a pod.
V rámci vykonaných TSC, zástupcovia ARVD nadviazali úzku spoluprácu v oblasti rozvoja vodných ciest, či už na sledovaných resp. výhľadovo sledovaných s organizáciami pracujúcimi v tejto oblasti. Taktiež boli v rámci TSC poskytnuté odborné konzultácie a poradenstvo v oblastiach vyplývajúcich z náplne činnosti ARVD. Ide najmä o tieto organizácie:
•	Slovenský vodohospodársky podnik, š. p.
•	Verejné prístavy, a. s. 
•	Štátna plavebná správa,
•	Výskumný ústav dopravný, a. s.
•	Slovenský plavebný kongres
•	predstavitelia samospráv, resp. potenciálni investori, a i.

631 002 Cestovné zahraničné: celkovo bolo vyčerpaných 11 535,29 Eur.
V rámci zahraničných služobných ciest sa jednotliví zamestnanci ARVD zúčastňovali rôznych seminárov, konferencií a zasadnutí, ktorých téma súvisí s činnosťou ARVD tak, ako je definovaná v Zákone č.338/2000 Z.z. o vnútrozemskej plavbe v platnom znení. 
Išlo okrem iného o zahraničné cesty súvisiace s riešením projektu MreNa, stretnutie vedúceho a projektového partnera spolu so zástupcami Spoločného technického sekretariátu (STS) vo Viedni; workshop v rámci projektu CEF – Deployment of the Firway Rehabilitation and Maintenance Master Plan vo Viedni; prerokovávanie otázok spojených s riešením OPII „Technické opatrenia na zabezpečenie požadovaných parametrov plavebnej dráhy vodnej cesty Dunaj nad Bratislavou v r.km 1880,26 – 1862,00“; IRIS 3 – Implementation of River Information Services in Europe, rokovanie k Inwapo project final event v Taliansku spolu s pracovníkmi MDVRR SR; NEWADA duo Final event v Maďarsku; 6th meeting of the PA1a Working Groups, 8th meeting of the PA1a Steering Group, EU Danube Region Strategy – Vukovar Chorvátsko; rokovania pracovnej skupiny pre technické otázky Dunajskej komisie v Maďarsku; Third meeting of the Rhine-Danube Core Network Corridor Forum v Belgicku; riešenie otázok OPII „Technické opatrenia na zabezpečenie požadovaných parametrov plavebnej dráhy vodnej cesty Dunaj nad Bratislavou v r.km 1880,26 – 1862,00“ v Belgicku za spoluúčasti generálnych riaditeľov jednotlivých sekcii MDVRR SR; INWAPO International seminar v Pardubiciach; European Commission – second meeting of the Rhine-Danube Core Network Corridor Forum Brussels; 33. Celosvetový kongres PIANC (celosvetová asociácia pre infraštruktúru vodnej dopravy) v San Franciscu, California, USA; 16. zasadnutie Odbornej skupiny Moravské vodní cesty Českého plavebního a vodocestného sdružení v Přerove, Česko; účasť na odbornej exkurzii v Holandsku cez Mikroregión Baťúv kanál, Baťúv kanál o.p.s. a Spolok pre podporu Pomoravia; 7. Zasadnutie Riadiaceho výboru Dunajskej stratégie, Prioritná oblasť 1a (SG DS PA 1a); pracovné stretnutie s nemeckými predstaviteľmi WSV – Wasser und Schifffahrtsverwaltung des Bundes v Deggendorfe Nemecko; ESI Funds 2014-2020 –Informal Dialoque Meeting on draft OP Integrated infrastructure Belgicko; 20. Valná hromada Českého plavebního a vodocestního sdružení v Prahe Česko; stretnutie expertov k hydroteckým otázkam Dunajskej komisie Budapešť, Maďarsko; Danube Business Talks 2014 Viedeň Rakúsko;  účasť na vernisáži a sprievodnej odbornej diskusii s odborníkmi z Českej republiky, Slovenska a Poľska na tému projektu Dunaj-Odra-Labe pod záštitou europoslanca ČR Vojtěcha Mynářa a za účasti prezidenta ČR Miloša Zemana v priestoroch Galerie „Swan Bar“, európsky parlament, Štrasburg, Francúzsko; 5. Spoločné rokovanie k zásadám rozvoja vnútrozemskej plavby a ochrany životného prostredia v povodí Dunaja, Záhreb, Chorvátsko.
	
632 001 Energie: celkovo bolo vyčerpaných 1 755,95 Eur.
ARVD v roku 2014 sídlila vo vypožičaných priestoroch MDVRR SR na Námestí Slobody 6 v počte 5 kancelárií, na ktoré mesačné výdavky za výpožičku priestorov boli vo výške 473,00 Eur a zahrnovali spolu náklady za elektrickú energiu, vykurovanie a ohrev teplej vody, vodné a stočné, strážnu službu,  údržbu a opravy výťahov, upratovanie a poplatky na odvoz a likvidáciu odpadov.

632 002 Vodné a stočné: v rámci výpožičky priestorov celkovo bolo vyčerpaných 37,46 Eur.

632 003 Poštové a telekomunikačné služby: celkovo bolo vyčerpaných 3 028,99 Eur.
Z toho na poštovné bolo vyčerpaných 278,09 Eur a ostatok telefónne poplatky za služobný mobil a pevné linky.

633 002 Výpočtová technika: celkové výdavky 30,00 Eur.
Boli zakúpené externé klávesnice k notebookom.

633 006 Všeobecný materiál: celkovo bolo vyčerpaných 3 245,64 Eur prevažne na kancelárske potreby, tonery a iný spotrebný materiál.

633 009 Knihy, časopisy, noviny,....: celkovo bolo vyčerpaných 77,40 Eur na odbornú literatúru.

633 016 Reprezentačné: celkovo bolo vyčerpaných 341,63 Eur v rámci aktivít súvisiacich s nadväzovaním pracovných a medzinárodných pracovných vzťahov.

634 001 Palivo, mazivá, oleje, špeciálne kvapaliny: celkovo bolo vyčerpaných 3 409,64 Eur na služobné motorové vozidlo.

634 002 Servis, údržba, opravy a výdavky s tým spojené: celkovo bolo vyčerpaných 5,99 Eur na mytie AUS.

634 003 Poistenie: celkovo bolo vyčerpaných 573,99 Eur, služobné motorové vozidlo VW Passat BL546ER.

634 005 Karty, známky, poplatky: celkovo bolo vyčerpaných 207,20 Eur na diaľničné známky.

635 004 Prevádzkových strojov, prístrojov, zariadení, techniky: celkovo bolo vyčerpaných 263,59 Eur z toho 110,99 Eur za opravu mobilného aparátu a 152,60 Eur – údržba výťahov v súvislosti s výpožičkou priestorov.

635 009 Údržba sofvéru: celkové výdavky 292,06 Eur
ročná aktualizácia softvéru IS.

637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady, konferencie, sympóziá: celkovo bolo vyčerpaných 66,00 Eur školenie k mzdovej problematike.

637 004 Všeobecné služby: celkovo bolo vyčerpaných 7 098,64 Eur, výdavky sa týkajú najmä služieb spojených s výpožičkou priestorov spomenutých v bode 632 001 Energie, externým manažmentom k projektu MreNa, optimalizácia spotreby paliva – Osvedčenie o úradnom meraní - pre AUS VW Passat BL 546ER, služby verejného obstarávateľa pre projekt MreNa.
 A zároveň 637 004 Všeobecné služby: V septembri 2014 ARVD boli doručené osvedčenia o oprávnenosti výdavkov č. 3 a č. 4 k projektu cezhraničnej spolupráce SK-AT na projekt Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ kód projektu N_00131. Na základe osvedčení, nám rozpočtovým opatrením MF SR č. 35 v zmysle žiadosti kapitoly MPRV SR a schválenej žiadosti o platbu č. 22510220010/502 boli zvýšené výdavky v programe OBJ Vodná doprava na prvku OBJ01 Rozvoj vodnej dopravy v sume 3.766,75 EUR na kóde zdroja 11B5 Programy európskej územnej spolupráce programového obdobia 2007-2013. Zvýšenie výdavkov sa vykonalo viazaním výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR pre ARVD na projekt „22510220010/502-OBJ01“  v rámci programu cezhraničnej spolupráce SK-AT. Výdavky v sume 3.766,75 EUR (630) upravené v členení 637004 – 2 987,58 EUR a 637027 – 779,17 EUR boli v roku 2014 plne vyčerpané v rámci projektu MreNa na úhradu faktúr za verejné obstarávanie   a služby externého projektového manažmentu a výdavky ostatných osobných nákladov – dohody o pracovnej činnosti za práce na chode projektu.

637 005 Špeciálne služby: celkovo bolo vyčerpaných 1 313,52 Eur spojených s výdavkami podľa 632 001 Energie – výpožička priestorov, služby technika PO a BOZP.

637 011 Štúdie, expertízy posudky: celkovo bolo vyčerpaných 130.725,00 EUR 
ARVD bola zapojená do Programu cezhraničnej spolupráce Slovenská republika – Rakúsko 2007-2013 prostredníctvom projektu „Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava (r. km 0,00 – r. km 69,30)“. S dobou ukončenia projektu 31.12.2014.
V roku 2014 na zabezpečenie úspešného ukončenia projektu boli ARVD upravené ukazovatele štátneho rozpočtu rozpočtovým opatrením č. 31 07T0305 Regulácia vodnej dopravy – tovary a služby (630) v celkovej výške 132.000,00 EUR.
Z týchto prostriedkov sa v súlade s projektom zabezpečila Technická analýza možností prevádzky rekreačnej plavky na rieke Morava a Záverečná správa, ktorá je zhrnutím analýz slovenských a rakúskych partnerov. Komplexná štúdia vyhodnotila všetky analýzy, spojila jednotlivé výstupy projektu a priniesla podmienky, za akých je možná plavba po rieke Morava. Uskutočnila sa záverečná konferencia za účasti oboch partnerov projektu, spracovávateľov jednotlivých analýz a prizvaných organizácií, na ktorej sa jednotlivé analýzy prezentovali. Konferencia, materiály k nej aj výstupná brožúra boli vedené v slovenskom a nemeckom jazyku.

Technická analýza - 106.800,00 EUR; Záverečná správa - 22.788,00 EUR; Jazyková podpora - 1.137,00 EUR

Výstupy projektu  „Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava (r. km 0,00 – r. km 69,30)“ sú ďalej využiteľné aj pre plánované využívanie rieky Moravy v rámci Bratislavského samosprávneho kraja.

637 012 Poplatky a odvody: celkovo bolo vyčerpaných 25,96 Eur na bankové a iné poplatky.

637 014 Stravovanie: celkovo bolo vyčerpaných 5 279,00 Eur na stravovacie poukážky zamestnancom.

637 016 Prídel do sociálneho fondu: celkovo bolo vyčerpaných 971,38 Eur.

637 027 Odmeny zamestnancov mimopracovného pomeru: celkovo bolo vyčerpaných 6 440,33 Eur v rámci projektu MreNa.

A zároveň 637 027 Odmeny zamestnancov mimopracovného pomeru: V septembri 2014 ARVD boli doručené osvedčenia o oprávnenosti výdavkov č. 3 a č. 4 k projektu cezhraničnej spolupráce SK-AT na projekt Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ kód projektu N_00131. Na základe osvedčení, nám rozpočtovým opatrením MF SR č. 35 v zmysle žiadosti kapitoly MPRV SR a schválenej žiadosti o platbu č. 22510220010/502 boli zvýšené výdavky v programe OBJ Vodná doprava na prvku OBJ01 Rozvoj vodnej dopravy v sume 3.766,75 EUR na kóde zdroja 11B5 Programy európskej územnej spolupráce programového obdobia 2007-2013. Zvýšenie výdavkov sa vykonalo viazaním výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR pre ARVD na projekt „22510220010/502-OBJ01“  v rámci programu cezhraničnej spolupráce SK-AT. Výdavky v sume 3.766,75 EUR (630) upravené v členení 637004 – 2987,58 EUR a 637027 – 779,17 EUR boli v roku 2014 plne vyčerpané v rámci projektu MreNa na úhradu faktúr za verejné obstarávanie   a služby externého projektového manažmentu a výdavky ostatných osobných nákladov – dohody o pracovnej činnosti za práce na chode projektu.

637 035 Dane: celkovo bolo vyčerpaných 105,83 Eur súvisiace s výpožičkou priestorov – OLO.

Kategória ekonomickej rozpočtovej klasifikácie 640
(Bežné transfery)  

642 006 Na členské príspevky: celkovo bolo vyčerpaných 100,00 Eur v Slovenskom plavebnom kongrese so súhlasom nadriadenej organizácie.

	B. Kapitálové výdavky
V roku 2014 neboli Agentúre rozvoja vodnej dopravy pridelené finančné prostriedky na kapitálové výdavky.

5.3.2 Výdavky organizácie podľa funkčnej klasifikácie

	A. Bežné výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 hospodárila len v rámci funkčnej klasifikácie 0452 t.j. Vodná doprava.  

	B. Kapitálové výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 nemala pridelené prostriedky na kapitálové výdavky v rámci funkčnej klasifikácie 0452 ani 0412.  

5.3.3 Vyhodnotenie plnenia programovej štruktúry organizácie
	A. Bežné výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 hospodárila v rámci programovej štruktúry 0BJ01 a pri projekte MreNa - Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ kód projektu N_00131 Regulácia vodnej dopravy 07T0305.

	B. Kapitálové výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 nemala pridelené prostriedky na kapitálové výdavky v rámci programovej štruktúry 0BJ01.  

5.3.4 Výdavky organizácie kryté prostriedkami Európskej únie a inými prostriedkami zo zahraničia poskytnutými na základe medzinárodných zmlúv

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 disponovala s 3 766,75 EUR na kóde zdroja 11B5 Programy európskej územnej spolupráce programového obdobia 2007-2013, ktoré boli použité na čiastočnú refundáciu výdavkov na EK 637004 a 637027 ostatné osobné náklady vyplývajúce z dohôd o pracovnej činnosti k projektu cezhraničnej spolupráce SK-AT na projekt Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ kód projektu N_00131. Na základe osvedčení rozpočtovým opatrením MF SR č. 35 v zmysle žiadosti kapitoly MPRV SR a schválenej žiadosti o platbu č. 22510220010/502 boli zvýšené výdavky v programe OBJ Vodná doprava na prvku OBJ01 Rozvoj vodnej dopravy v sume 3.766,75 EUR na kóde zdroja 11B5 Programy európskej územnej spolupráce programového obdobia 2007-2013. 

5.3.5 Vyhodnotenie mimorozpočtových výdavkov

	A. Bežné výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 disponovala prídelmi do sociálneho fondu vytvorenými z hrubých miezd v zmysle príslušných zákonov. Tieto finančné prostriedky boli požité výlučne na stravovanie zamestnancov.

	B. Kapitálové výdavky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 nedisponovala žiadnymi mimorozpočtovými výdavkami.  

5.3.6 Vyhodnotenie čerpania finančných prostriedkov poskytnutých na zahraničné aktivity

a)	Výdavky na zahraničné aktivity
Agentúra rozvoja vodnej dopravy mala v roku 2013 výdavky na zahraničné aktivity v zmysle účasti na programoch medzinárodných inštitúcií, resp. na projektoch, do ktorých sa ARVD zapojila: 
•	účasť ARVD ako lídra projektu MreNa (Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ (r. km 0,00 – r. km 69,30)“, realizovaného v rámci Programu slovensko-rakúskej cezhraničnej spolupráce na roky 2007-2013;

b)	Výdavky na zahraničné pracovné cesty a zhodnotenie ich prínosu
Agentúra rozvoja vodnej dopravy použila výdavky na zahraničné pracovné cesty súvisiace s účasťou jej zamestnancov v pracovných skupinách, na rokovaniach k účasti v projektoch, konferenciách a pod., týkajúcich sa náplne činnosti Agentúry rozvoja vodnej dopravy, t.j. najmä rozvoja a modernizácie vodných ciest, propagácie vodnej dopravy nasledovne:
b1)	spolupráca s via-donau (Rakúsko)
•	účasť riaditeľa ARVD na niekoľkých rokovaniach s via - donau o spolupráci s ARVD, a prerokúvaní možnej formy účasti ARVD na projekte FAIRway, Viedeň, Rakúsko
Prínos: Aktívna spolupráca pri príprave projektu FAIRway z pozície implementačnej organizácie MDVRR SR.  
b2) 	spolupráca s Ředitelstvím vodních cest ČR a Českým plavebním a vodocestním sdružením 
•	pracovné stretnutie s riaditeľom a ďalšími zamestnancami Ředitelství vodních cest ČR;
•	účasť na 20. Valnej hromade Českého plavebního a vodocestního sdružení,  Praha, ČR
Prínos:	Nadviazanie na predchádzajúce stretnutia a spoluprácu s jednotlivými predstaviteľmi Ministerstva dopravy ČR, Ředitelství vodních cest ČR, ako aj Českého plavebního a vodocestního sdružení.
Prerokovanie možnosti ďalšej spolupráce v oblasti rozvoja a modernizácie vodných ciest (rekreačná plavba po rieke Morava, prepojenie Dunaj-Odra-Labe), propagácie vodnej dopravy a pod.;
				Prehĺbenie komunikácie a spolupráce s ŘVC ČR. 
b3)	zasadnutia Dunajskej komisie, Budapešť
•	účasť na príslušných zasadnutiach pracovnej skupiny pre hydrotechnické otázky DK, Budapešť, 23.-25.9.2014;
•	rokovanie pracovnej skupiny pre technické otázky DK,  28.-31.10.2014
Prínos:	Zástupcovia Agentúry rozvoja vodnej dopravy sa podieľali a spolupracovali na príprave jednotlivých dokumentov a poskytovať relevantné údaje na základe konkrétnych požiadaviek zástupcu Slovenskej republiky v Dunajskej komisii tak, ako to okrem iného vyplýva zo Zápisu z rokovania pracovnej skupiny pre technické otázky. Výsledky rokovania budú zapracované do jednotlivých dokumentov sekretariátu Dunajskej komisie tak, aby mohli byť využívané jednotlivými užívateľmi v rámci vnútrozemskej plavby a infraštruktúry vodnej cesty na Dunaji.
b4)	zasadnutia Dunajskej stratégie, prioritná oblasť 1.a
•	7. zasadnutie Riadiacej skupiny Dunajskej stratégie, Prioritná oblasť 1.a (SG DS PA 1a), 09.05.2014;
•	8. zasadnutie Riadiacej skupiny Dunajskej stratégie, Prioritná oblasť 1.a (SG DS PA 1a), 29.10.2014.
Prínos:	aktívna účasť zástupcu ARVD ako člena Riadiacej skupiny, resp. ako členov pracovných skupín na činnosti a príprave dokumentov týkajúcich sa vnútrozemskej vodnej dopravy, najmä modernizácie, rozvoja a správy vodných ciest, v rámci Dunajského regiónu.
Prezentácia príslušných aktivít a informovanie o ich aktuálnych výsledkoch. Najmä aktivity k Deklarácii ministrov dopráv k efektívnej údržbe plavebnej dráhy na vodnej ceste Dunaj.
Získanie aktuálnych informácii o fungovaní príslušných štruktúr v rámci Prioritnej oblasti 1.a Dunajskej stratégie, o plnení plánu práce a navrhnutie ďalších aktivít.
b5)	rokovanie Slovensko-rakúskej komisie pre hraničné vody
•	rokovanie pracovnej podskupiny pre záležitosti plavby Pracovnej skupiny Slovensko-rakúskej komisie pre hraničné vody.
Prínos:	Zástupca ARVD bol menovaný do predmetnej pracovnej podskupiny a podieľa sa na príprave relevantných podkladov týkajúcich sa rozvoja a modernizácie vodných ciest. Výsledky rokovaní uvedenej pracovnej podskupiny budú podkladom pre ďalšie riešenie problematiky v rámci Slovensko-rakúskej komisie pre hraničné vody tak, ako to vyplýva zo záverov rokovaní zástupcov splnomocnencov vlád pre spolupráci na hraničných vodách.
b6)	projekt MreNa		
•	účasi na rokovaniach na Spoločnom Technickom Sekretariáte (STS) v rámci Programu cezhraničnej spolupráce Slovensko-Rakúsko na roky 2007-2014; Viedeň, Rakúsko;
Prínos:	ARVD ako vedúci partner projektu informoval STS o aktuálnom priebehu projektu MreNa, rozpracovaní jednotlivých aktivít projektu a nasledujúcich cieľoch. Predpokladaný termín ukončenia projektu nebude možné dodržať, preto Riadiaci orgán navrhol projektovému tímu alternatívne riešenie pri implementácii projektu MreNa. Obaja projektoví partneri súhlasili s navrhnutým riešením a nasledujúce aktivity súvisiace s projektom budú vykonávané v súlade so schváleným postupom. na základe požiadavky slovenského a rakúskeho vedúceho pracovnej skupiny.
b7) 	účasť na konferencii spojenej s projektom INWAPO, Pardubice, Česká republika; Benátky, Taliansko
Prínos:  Cieľom projektu INWAPO je prispieť k lepšej integrácií vnútrozemskej plavby do dopravného logistického reťazca zameraním sa na multimodálny a logistický rozvoj prístavov a prístavných oblastí malých  a stredne veľkých miest medzinárodného významu pozdĺž Dunaja. ĎaĹšou preprokúvanoi témou bolo prezentovanie postoja SR, k projektu ŘVD ČR, plánovanému prepojeniu D - O - L.

b8) 	účasť na rokovaniach v rámci prípravy a realizácie základnej siete TEN-T Core network, Brusel, Belgicko
Prínos: Na predemetných rokovaniach boli pripravované materiály slúžiace k podpore a rozvoju vodnej dopravy, na základe ktorých bol spracovaný plán rozvoja vodnej dopravy na základnej sieti TEN-T. Prostredníctvom koridorových fór bol vytvorený finančný nástroj CEF (Connecting Europe Facility) slúžiaci na podporu projektov slúžiacich k modernizácii a rozvoju vodných ciest. Vďaka tomuto finančnému nástroju sa podarilo ARVD zapojiť do prvej výzvy a momentálne sa očakáva schválenie predloženej žiadosti o projekt EÚ.

5.4 	Finančné operácie

5.4.1 Príjmové finančné operácie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy ako rozpočtová organizácia v roku 2014 nevyužívala systém úverov, pôžičiek a návratných finančných výpomocí.

5.4.2 Výdavkové finančné operácie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy ako rozpočtová organizácia v roku 2014 nevyužívala systém úverov, pôžičiek a návratných finančných výpomocí.

5.5	Účty mimorozpočtových prostriedkov

Agentúra rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 mala k dispozícii v roku 2014 mimorozpočtové účty - depozitných prostriedkov súvisiacich so mzdami za december 2013 vo výške 12 532,89 EUR, účet Sociálneho fondu so stavom k 31.12.2014 v sume  727,39 EUR a účet od zahraničného subjektu z refundácie prostriedkov cezhraničnej spolupráce k 31.12.2014 v sume 23 539,15 EUR.

6.	Personálne otázky

Plán počtu zamestnancov Agentúry rozvoja vodnej dopravy so sídlom v Bratislave bol stanovený Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky pre rok 2014 prostredníctvom Rozpisu záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na rok 2014 v počte 10 zamestnancov v súlade so schválenou organizačnou schémou organizácie.

Priemerný evidenčný stav zamestnancov ARVD v roku 2014 bol 7,1, fyzický stav zamestnancov k 31. 12. 2014 bol 6 plus tri zamestnankyne na materskej/rodičovskej dovolenke.

Všetci zamestnanci ARVD boli zamestnancami vo verejnej službe podľa Zákona NRSR č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme.

Z evidenčného počtu 9 zamestnancov ARVD bola k 31. 12. 2013 vzdelanostná štruktúra nasledovná:
•	zamestnanci s VŠ vzdelaním II. stupňa v počte 6,
•	zamestnanci s VŠ vzdelaním III. stupňa v počte 2, z toho:

•	zamestnanci s VŠ vzdelaním, titul Ing. v počte 6
•	zamestnanci s VŠ vzdelaním, titul Mgr. v počte 2 
•	zamestnanci s VŠ vzdelaním, titul Ing., PhD. v počte 2
•	zamestnanci s ÚSŠV s maturitou v počte 1

ARVD prijala v priebehu roka 2014 jedného zamestnanca na výkon prác vo verejnom záujme podľa Zákona NRSR č. 552/2003 Z.z. o výkone práce vo verejnom záujme na dobu určitú na zastupovanie počas materskej dovolenky, ďalšie dve zamestnankyne nastúpili materskú dovolenku, jeden zamestnanec ukončil pracovný pomer v ARVD a na jeho miesto bola prijatá nová zamestnankyňa..

V ARVD v roku 2014 pôsobili 2 zamestnanci na Dohodu o pracovnej činnosti, a to pre výkon prác v rámci projektu MreNa v prevažne mimopracovnom čase.

Vývoj zamestnanosti ARVD v roku 2014 vyplýva z nasledujúcej tabuľky:

Tabuľka č.3  Vývoj zamestnanosti ARVD v roku 2014
mesiac /2014	01	02	03	04	05	06	07	08	09	10	11	12	
Prijatí	0	1	0	0	0	0	0	0	0	1	0	0	
MD/rodičovská	0	1	0	0	0	0	1	0	1	0	0	0	
skončenie	0	0	0	0	0	0	0	1	0	0	0	0	
spolu	8	8	8	8	8	8	7	6	5	6	6	6	
plán	10	10	10	10	10	10	10	10	10	10	10	10	

Veková štruktúra zamestnancov ARVD v roku 2014 vyplýva z nasledovnej tabuľky:

Tabuľka č.4:  Veková štruktúra zamestnancov ARVD k 31.12.2014
zaradenie	počet	
menej ako 20 rokov	0	
21-30 rokov	2	
31-40 rokov	2+3 MD	
41-50 rokov	0	
51-60 rokov	1	
nad 60 rokov	1	
SPOLU	6	

Zamestnanci ARVD sú odmeňovaní podľa Zákona NRSR č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme.

Podľa organizačnej štruktúry sa ARVD členení nasledovne:

Kancelária riaditeľa (RIAD 100)
Miesto riaditeľa je obsadzované na základe výberu podľa Zákona NRSR č. 552/2003 Z.z. o výkone práce vo verejnom záujme a následného menovania ministrom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky.
Súčasťou Kancelárie riaditeľa je okrem riaditeľa ARVD, ktorého menuje a odvoláva minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, tiež asistentka riaditeľa s VŠ vzdelaním, ktorá zároveň zabezpečovala aj personálne činnosti a bežné činnosti organizácie. K prvému marcu nastúpila asistentka na materskú dovolenku a bola prijatá  pracovníčka na dobu určitú - zástup počas MD so stredoškolským vzdelaním. V roku 2014 bolo miesto riaditeľa obsadené na plný úväzok a miesto asistentky na plný úväzok.

Oddelenie prevádzky (PREV 200)
Oddelenie prevádzky zabezpečuje ekonomické a právne činnosti prostredníctvom dvoch zamestnancov – hlavnej ekonómky (účtovníctvo, mzdové a personalistika) a právnika špecialistu. Oddelenie nemá vedúceho a ani sa s ním v blízkej budúcnosti neuvažuje, zamestnanci oddelenia sú priamo riadení riaditeľom ARVD. V roku 2014 bolo miesto hlavnej ekonómky obsadené na plný úväzok a miesto právnika – špecialistu na plný úväzok. 

Odbor rozvoja vodnej dopravy (ROZV 300)
Z dôvodu rozbiehajúcich sa aktivít ARVD nebolo v roku 2014 obsadené miesto vedúceho odboru rozvoja vodnej dopravy, zamestnanci odboru boli riadení priamo riaditeľom ARVD alebo pracovníkom povereným riadením odboru investícií vo vodnej doprave a rozvoja vodnej dopravy. Činnosti odboru zabezpečovali dvaja zamestnanci – špecialisti rozvoja vodnej dopravy, pričom obe pracovné miesta boli obsadené v roku 2014 na plný úväzok, avšak v priebehu roka jedna pracovníčka nastúpila materskú dovolenku a jeden zamestnanec odišiel z TPP a jedna zamestnankyňa bola prijatá ako špecialistka v odbore.

Odbor investícií vo vodnej doprave (INVE 400)
Z dôvodu rozbiehajúcich sa aktivít ARVD nebolo v roku 2014 obsadené miesto vedúceho odboru investícií vo vodnej doprave, zamestnanci odboru boli riadení priamo riaditeľom ARVD alebo pracovníkom povereným riadením odboru investícií vo vodnej doprave a rozvoja vodnej dopravy. Činnosti odboru zabezpečovali dvaja zamestnanci – špecialisti rozvoja vodnej dopravy, pričom obe pracovné miesta boli obsadené v roku 2014 na plný úväzok, avšak v priebehu roka jedna pracovníčka nastúpila materskú dovolenku a druhý pracovník bol dočasne menovaný riadením oboch odborov ARVD.

Niektoré činnosti, ako napr. bezpečnostný technik PO a BOZP, upratovanie, údržba, niektoré IT služby boli v roku 2014 zabezpečované externe.

Členenie zamestnancov podľa typových pracovných pozícií vyplýva z nasledujúcej tabuľky:

Tabuľka č.5:  Členenie podľa typových pracovných pozícií ARVD k 31.12.2014 
zaradenie	Počet skut./plán	
riaditeľ	1	
vedúci odboru rozvoja vodnej dopravy	neobsadené	
vedúci odboru investícií vo vodnej doprave	neobsadené	
asistentka riaditeľa	1+(1MD)	
špecialista rozvoja vodnej dopravy, 	1+1MD	
špecialista investícií vo vodnej doprave	1+1MD	
hlavná ekonómka a personalistka	1	
právnik špecialista	1	
SPOLU skutočnosť, MD/plán	6+3MD / 10	

Organizačná štruktúra tvorí prílohu tejto Výročnej správy.

Vzdelávanie zamestnancov ARVD
ARVD pokračovala aj v roku 2014 vo využívaní rôznych foriem vzdelávania zamestnancov. Zamestnanci okrem povinných školení, vyplývajúcich z príslušnej legislatívy pri nástupe do pracovného pomeru, sa v priebehu roka zúčastňovali hlavne     na odbornom vzdelávaní, ktoré ARVD zabezpečovala najmä účasťou na príslušných seminároch. Najväčší podiel vzdelávania však v ARVD tvorí samoštúdium zamestnancov s využitím internetu a odbornej literatúry.

PO a BOZP
ARVD nezaznamenala v sledovanom období ani jeden prípad pracovných, ostatných úrazov ani smrteľný úraz.

7. Zhodnotenie výsledkov kontrol

V období od 26.03.2014 do 11.04.2014 sa v Agentúre rozvoja vodnej dopravy uskutočnila následná finančná kontrola č. 10 – D130/2014 – OKŠDD vykonaná odborom kontroly, štátneho dozoru a dohľadu MD VVR SR,

ktorá bola zameraná na overenie splnenia opatrení prijatých na nápravu nedostatkov a odstránenie príčin ich vzniku zistených následnou finančnou kontrolou č. 57-1500/2012-OKŠDD.
Najzávažnejším zistením následnej finančnej kontroly bolo: 
Vykonanou následnou finančnou kontrolou boli preukázané nedostatky klasifikované ako porušenie finančnej disciplíny tým, že bolo zistené prekročenie normovanej spotreby PHM – motorovej nafty. OKŠDD bolo následne doporučené vykonať pre stanovenie optimálnej spotreby pohonných hmôt úradné meranie spotreby paliva a to Poverenou technickou službou overovania vozidiel v Bratislave – autorizovaným skúšobným laboratóriom na výkon úradného merania spotreby paliva, ktoré stanovilo normovanú spotrebu z 5,3 l/100 km na 8,7 l/100 km pri mestskom cykle, pri rýchlosti 130 km/h na 7,4 l/100 km a pri použití klimatizácie + 1,5 l/100 km, čím sa značne prepočty nadspotreby zmenili, a v priebehu roka 2014 k nadspotrebe nedošlo.
Za účelom zabezpečenia odstránenia nedostatkov zistených Správou OKŠDD pri realizácii následnej finančnej kontroly, k jednotlivým zisteniam a po predchádzajúcom upozornení zodpovedných zamestnancov v rámci porady riaditeľa ARVD dňa 14.04.2014 nariadil riaditeľ ARVD zabezpečiť a zrealizovať prijaté opatrenia.

8. Zhodnotenie majetkovej pozície organizácie

Agentúra rozvoja vodnej dopravy má svoje sídlo v priestoroch v rámci budovy Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na Námestí Slobody č. 6, 7. Poschodie, ktoré má vo výpožičke. 
Agentúre rozvoja vodnej dopravy v roku 2014 neboli poskytnuté žiadne kapitálové finančné prostriedky. Tie boli poskytnuté v roku 2012 na nákup multifunkčného zariadenia a nového služobného motorového vozidla, čím sa jej majetok už v roku 2012 zvýšil spolu o 39.996,00 Eur. Zároveň evidujeme služobné motorové vozidlo z roku výroby 2004 s obstarávacou cenou 43.431,09 Eur, ktoré bolo poskytnuté z prebytočného majetku MDVRR SR. Toto vozidlo je nepojazdné a z titulu nákladného uvedenia do prevádzky bolo podľa § 119a zákona č. 8/2009 Z.z. dočasne vyradené z evidencie motorových vozidiel a 15.10.2014 orgán Policajného zboru v Bratislave vydalo potvrdenie o odobratí tabuliek s evidenčným číslo BA703JP, osvedčenia o evidencii častí I. a II. Bolo zahájené vyraďovacie konanie z majetku.
Z kapitálového transferu z roka 2012 vyplýva stav pohľadávok vo výške 19 146,00 Eur (odpisy).
Vo svojom štvrtom roku fungovania Agentúra rozvoja vodnej dopravy nemá významné pohľadávky a záväzky, ani krátkodobé ani dlhodobé, len vyplývajúce z pracovnoprávnej oblasti. 

9.	Ciele a prehľad ich plnenia

Agentúra rozvoja vodnej dopravy bola v roku 2014 zaradená v Štátnom rozpočte SR v programe 0BJ Vodná doprava, pričom zámerom bolo budovanie a rozvoj vnútrozemskej vodnej dopravy podľa príslušných koncepcií, politík a legislatívy EÚ a SR (napr. Generálny program implementácie NAIADES v SR, UV SR  č. 642/2009 a pod.). V rámci predmetného programu bola Agentúra rozvoja vodnej dopravy zaradená do podprogramu 0BJ01 Rozvoj vodnej dopravy, 

Za účelom plnenia cieľa, programu a podprogramov boli stanovené pre rok 2014 tieto aktivity ARVD:
07T03 – Regulácia a štátny dozor
07T0305 – Regulácia vodnej dopravy
Cieľ (6)
Realizácia aktivít projektu  MreNa – Štúdia uskutočniteľnosti „Rekreačná plavba po rieke Morava“ r.km 0,00 – r.km 69,30

Merateľné ukazovatele napĺňania cieľa:	
MÚ: Výstup	Počet aktivít	
MJ: ks		
Rok	Bázický	R-3	R-2	R-1	R	R+1	R+2	R+3	R+4	R+5	
		2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	
Plán					7						
Skutočnosť					7						

Východiská projektu: 
• nejasné, resp. neexistujúce pravidlá a rámcové podmienky pre rekreačnú plavbu na rieke Morava
• vysoký potenciál územia pre využitie na rekreačnú plavbu
• možnosť unikátnej spolupráce 2 krajín v oblasti rozvoja plavebného turizmu a kontrolovaného spoznávania prírodného bohatstva,
• tok tvorí prirodzenú štátnu hranicu 3 krajín a existuje prepojenie na podobné aktivity (štúdie JMK, TSK, Ramsarská platforma),
• nejasné dopady rekreačnej plavby na chránené územia a rôzne legislatívne rámcové podmienky v oboch krajinách.

Ciele projektu: 
• Analýza východiskovej situácie a podľa možnosti návrh riešenia rozvoja cestovného ruchu (CR) akceptovateľného zo všetkých relevantných hľadísk.
Globálny cieľ:  • Využiť potenciál rieky Morava a priľahlého územia pre rozvoj cezhraničného CR. Priebežné preskúmania technickej a právnej realizovateľnosti.
Špecifický cieľ 1: • Vybudovať silné verejné cezhraničné partnerstvo, zamerané na rozvoj turizmu a prípadne rekreačnej plavby v spoločnom regióne.
Špecifický cieľ 2 : • Identifikovať environmentálne a ekonomicky prijateľné možnosti zvýšenia turistickej atraktivity cezhraničného regiónu prostredníctvom možného rozvoja rekreačnej plavby na rieke Morava.

Aktivity projektu
1. Publicita a informovanosť
2. Riadenie projektu a koordinácia rozvoja cezhraničného partnerstva
3. Technická analýza
• Digitálny model koryta rieky Moravy na rakúsko-slovenskom úseku
• Stanovenie plavebných prietokov - minimálny a maximálny
• Modely prúdenia, simulácia hladinového režimu pri min. plavebnom prietoku pri súčasnom stave koryta
• Mapa hĺbok, posúdenie súčasného stavu vodnej cesty z hľadiska parametrov plavebnej dráhy
• Spracovanie katalógu lodí; stanovenie parametrov plavebnej dráhy pre stanovené typové plavidlo
• Návrh úprav vodnej cesty pre stanovené typové plavidlo, overenie účinnosti úprav na modeloch prúdenia
• Digitálna plavebná mapa
• Technický a kapacitný návrh objektov vodnej cesty
• Analýza prúdenia vody
4. Ekologická analýza
Územie riek Morava a Dyje požíva ako jediný biotop meandrujúceho toku v Rakúsku prísnu štátnu ochranu na základe veľkého významu pre ochranu životného prostredia. Ekologická analýza zahŕňa nasledujúce aspekty:
• Predstavenie chráneného postavenia Moravy
• Popis skutočného stavu Moravy v rámci Rámcovej smernice o vode a Natura 2000
• Posúdenie vplyvu rekreačnej plavby podľa Natura 2000
• Posudzovanie vplyvu rekreačnej plavby na vybraných bioindikátoroch (vtáky, ryby, vážky, atď)
• Posudzovanie vplyvu rekreačnej plavby podľa hydromorfologického stavu Moravy
• Identifikácia citlivých oblastí na MoraveB
5. Legislatívna analýza
• Legislatívna analýza v rámci rakúskych a slovenských zákonov
6. Vypracovanie záverečnej správy k štúdii uskutočniteľnosti rekreačnej plavby po rieke Morava
7. Záverečná konferencia
za prítomnosti všetkých zúčastnených strán s prezentáciami jednotlivých  aktivít počas celého spracovateľského obdobia. 
Projekt bol k 31.12.2014 ukončený.

OBJ Vodná doprava
Zámer:
Rozvoj a modernizácia vnútrozemskej vodnej dopravy podľa príslušných koncepcií, politík a legislatívy EÚ a SR (napr. OPII, Generálny program implementácie NAIADES v Slovenskej republike UV SR č.642/2009 a pod.)

OBJ 01 Rozvoj vodnej dopravy
Cieľ (3)
Zabezpečiť vstupné koncepčné, rozvojové a realizačné podklady pre realizáciu jednotlivých aktivít vyplývajúcich z príslušných koncepcií, politík a legislatívy EÚ a SR (napr. OPII, Generálny program implementácie NAIADES v Slovenskej republike UV SR č. 642/2009)

Merateľné ukazovatele napĺňania cieľa:	
MÚ: Výstup	Počet projektov	
MJ: ks		
Rok	Bázický	R-3	R-2	R-1	R	R+1	R+2	R+3	R+4	R+5	
		2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	
Plán			7	3	3	4	3	3			
Skutočnosť					4						

Komentár k skutočnosti 2014:

1.	European Union Strategy for Danube Region – Stratégia Európskej únie pre podunajskú oblasť.
Prioritná oblasť 1A – „Zlepšenie mobility a intermodality vnútrozemských vodných ciest“, je koordinovaná Rakúskom a Rumunskom. V rámci tejto oblasti sa pravidelne konajú stretnutia členov  tzv. Working group a Steering group. 
Working group je otvorená skupina, na ktorej sú účastní zástupcovia členských štátov, experti v oblasti vodnej dopravy. Cieľom „pracovnej skupiny“ je koordinácia a diskusia o existujúcich, pripravovaných projektoch v rámci DS a výmena skúseností v rámci implementácie. Je podporným orgánom k zlepšovaniu činnosti Steering group, ktorá sa skladá len z delegovaných zástupcov členských štátov (ARVD je menovaný zástupca SR, pre oblasť rozvoja infraštruktúry vodných ciest v Steering group Sekciou CLaVD), zo zástupcu Dunajskej komisie, zástupcu Komisie rieky Sáva, členov INEA. 
Táto skupina je uzatvorená a preberajú sa na nej konkrétne kroky v rámci implementácie stanovených cieľov.
Posledné stretnutie Working group a Steering group sa konalo 28. -29. Októbra 2014 vo Vukovare, Chorvátsko. Rokovanie sa týkalo Hlavného plánu údržby a obnovy vodnej cesty na Dunaji. Jednotlivé krajiny predniesli konkrétne kroky, ktoré sa vykonali v súvislosti s údržbou vodnej cesty za posledný pol rok.  Zástupkyňa DG MOVE predniesla v akom štádiu sa nachádza Plán údržby a obnovy vodnej cesty a zhrnula do pár bodov ďalšie kroky. Za najdôležitejšiu informáciu považuje, že technická časť tohto plánu je už dokončená a odsúhlasená a teda nemenná. Ďalší postup bude iba v oblasti legislatívy. Poznamenala, že 3. 12 2014 sa má konať stretnutie ministrov členských krajín v Bruseli, kde majú tento plán odsúhlasiť. V prípade pripomienok k plánu, je možnosť vyjadrenia sa, koordinátori zaslali tento plán na jednotlivé ministerstvá členských krajín. Ako ďalšie nasledovalo zhrnutie programu Inovačných dunajských plavidiel a možnostiach financovania, takisto  sa predstavili zdroje financovania programov pomocou nástrojov ako START and Technical Assistance Facility, Danube 2014-2020 – Danube Transnational Programme a nadchádzajúca CEF výzva.

2.	The Rhine-Danube Core Network Corridor Forum

v súvislosti s minuloročným schválením Nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 
o usmernení EÚ pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) a o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, boli začiatkom roka nominovaní koridoroví koordinátori, ktorí s cieľom podpory koordinovanej a včasnej realizácie koridorov vytvorili pre jednotlivé koridory koridorové fóra. Fórum koridoru je poradný orgán, ktorému predsedá Európsky koordinátor, a do ktorého činnosti sú zapojené príslušné členské štáty s možnosť prizvať na stretnutia ďalšie zainteresované strany. 
Slovenská republika je zahrnutá v troch koridoroch základnej siete TEN-T:
1. Baltsko - jadranský koridor, európsky koordinátor – Kurt Bodewig (Nemecko)
2. Orient – východné Stredomorie, európsky koordinátor – Karel Vinck (Belgicko)
3. koridor Rýn – Dunaj, európska koordinátorka – Karla Peijs (Holandsko)
S cieľom efektívneho napĺňania plánov je požadované zahrnúť do ďalších stretnutí fóra koridorov aj zainteresované strany, ktoré sa zúčastňujú za danú členskú krajinu na plánovaní a implementácií koridorov. MDVRR SR zároveň vytvára koordinačnú pracovnú skupinu, na ktorú budú okrem zástupcov odborných sekcií MDVRR SR prizvaní aj manažéri infraštruktúry príslušných dopravných módov v rámci každého koridoru (ARVD ako manažér infraštruktúry vodných ciest v SR), aby sa zabezpečilo jednotné a koordinované vystupovanie SR voči Európskej komisii.

3.	Dunajská komisia

Na základe Dohovoru o režime plavby na Dunaji bola v roku 1949 vytvorená Dunajská komisia ako medzivládna medzinárodná organizácia so sídlom v Budapešti s cieľom zabezpečiť slobodnú plavbu na Dunaji v súlade so záujmami a suverénnymi právami podunajských štátov, upevniť ekonomické a kultúrne vzťahov podunajských štátov medzi sebou a s ostatnými štátmi.
Hlavné ciele:	Dbať na dodržiavanie Dohovoru o režime plavby na Dunaji; zostavovať plán základných prác pre zabezpečenie plavby na Dunaji, plán finančných nákladov týchto prác na základe návrhov podunajských štátov, vykonávať konzultácie a doporučenia podunajským štátom týkajúce sa realizácie uvedených prác s ohľadom na technické a ekonomické záujmy, plány a možnosti týchto štátov; vykonávať nevyhnutné práce pre zabezpečenie pravidelnej plavby v prípadoch, keď niektorý podunajský štát nebude schopný zabezpečiť potrebné práce spadajúce do jeho územnej pôsobnosti; prijímanie jednotných zásad vytyčovania plavebnej dráhy na celom splavnom toku Dunaja, ako aj predpisov o plavebnej bezpečnosti na Dunaji s ohľadom na špecifické podmienky na niektorých úsekoch; unifikácia predpisov riečneho, colného a sanitárneho dozoru; koordinácia hydrometeorologickej služby na Dunaji, vydávanie hydrologických ročeniek, krátkodobých a dlhodobých hydrologických predpovedí pre Dunaj; vydávanie štatistických ročeniek o plavbe na Dunaji; vydávanie máp, atlasov a ďalších publikácií pre potreby plavby na Dunaji.
Zástupca ARVD sa zúčastňuje na pravidelných zasadaniach Technickej a Hydrotechnickej Pracovnej skupiny ako expert v oblasti rozvoja a modernizácie infraštruktúry vodných ciest SR.

4.	Operačný program Integrovaná infraštruktúra (OPII)

Operačný program Integrovaná infraštruktúra (ďalej aj „OPII“) predstavuje programový dokument Slovenskej republiky pre čerpanie pomoci z fondov EÚ na roky 2014 – 2020 v sektore dopravy a v oblasti zlepšovania prístupu k informačným a komunikačným technológiám a zlepšenia ich využívania a kvality. Stratégia OPII vychádza z výsledkov analýzy a prognózy vývoja sektoru, identifikovaných kľúčových disparít a potenciálnych faktorov rozvoja. Zameranie prioritných osí zodpovedá potrebám identifikovaným v Pozičnom dokumente Európskej komisie k Partnerskej dohode a operačných programov SR na roky 2014 - 2020 (ďalej len „pozičný dokument“) a strategických dokumentoch (ex ante kondicionality) a sú orientované na podporu faktorov rozvoja v oblasti dopravy a informačnej spoločnosti.
ARVD ako prijímateľ OPII spracovávala všetky relevantné podklady pre úspešné prijatie OPII a podieľa sa na pokračujúcich aktivitách, vyplývajúcich z jej záväzkov z pohľadu prijímateľa.

Ďalšie aktivity Agentúry rozvoja vodnej dopravy, ktoré boli realizované v roku 2013 sú popísané v príslušných kapitolách. 

10.	Hodnotenie a analýza vývoja organizácie v roku 2014

Vo štvrtom roku fungovania Agentúra rozvoja vodnej dopravy zabezpečovala plnenie úloh a cieľov v rámci kapacitných možností, resp. v súlade s pridelenými finančnými prostriedkami.

Ľudské zdroje
V oblasti ľudských zdrojov nastala mierna stagnácia v obsadzovaní pracovných pozícií, nakoľko tri pracovníčky, z toho dve z odborných špecializovaných činností nastúpili na rodičovské povinnosti, čo v evidenčnom stave skresľuje počet zamestnancov. K 31.12.2014 mala Agentúra rozvoja vodnej dopravy 6 aktívnych zamestnancov z celkovo plánovaného počtu 10. Ďalšie obsadzovanie voľných pracovných miest bude zabezpečené postupne aj v závislosti na pridelených finančných prostriedkoch pre samotnú prevádzku ARVD, ale najmä pre rozvojové aktivity, ktoré má ARVD zabezpečovať v súlade s príslušnou legislatívou. Štruktúra ľudských zdrojov je podrobne spracovaná v kapitole 6. Personálne otázky.

Finančné zdroje
Možné zdroje financovania činnosti Agentúry rozvoja vodnej dopravy boli v roku 2014 nasledovné:

Štátny rozpočet Slovenskej republiky
Agentúra rozvoja vodnej dopravy, ako štátna rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet Slovenskej republiky prostredníctvom kapitoly Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, mala k dispozícii na bežnú činnosť finančné prostriedky štátneho rozpočtu v rámci OBJ0100 v hodnote 214 940,00 EUR, z čoho ARVD použila spolu 196 544,08 EUR a v rámci 07T0305 mala k dispozícii 132 000,00 Eur, z ktorých použila 130 725,00 Eur.

Fondy Európskej únie
Berúc do úvahy možnosti štátneho rozpočtu bude do budúcna aj naďalej potrebné uvažovať s využívaním finančných prostriedkov z jednotlivých fondov Európskej únie (Kohézny fond, Štrukturálne fondy) najmä prostredníctvom príslušnej prioritnej osi novo schváleného Operačného programu integrovaná infraštruktúra pre programové obdobie 2014-2020. Pre programové obdobie 2007-2013 nebola naplánovaná relevantná prioritná os na rozvoj a modernizáciu vodných ciest, nakoľko kompetencia rozvoja vodných ciest prešla na Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR           až v roku 2011, resp. 31.12.2010 zriadením Agentúry rozvoja vodnej dopravy. Agentúra rozvoja vodnej dopravy aj v roku 2014 preskúmala možnosť získania finančných prostriedkov z Operačného programu doprava ešte v rámci prebiehajúceho programového obdobia 2007-2013.

V roku 2014 Agentúra rozvoja vodnej dopravy pokračovala v analyzovaní možností zapojenia sa do relevantných projektov z oblasti jej pôsobnosti, pre ktoré je možné získať finančné prostriedky EÚ v rámci výziev jednotlivých programov, ako napr. programov Central Europe a South-East Europe financovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja.

Agentúra rozvoja vodnej dopravy pokračovala v roku 2014 s realizáciou aktivít v projekte MreNa týkajúceho sa rozvoja rekreačnej plavby na rieke Morava v rámci programu slovensko-rakúskej cezhraničnej spolupráce na roky 2007-2013, ktorý bol k 31.12.2014 ukončený.

ARVD taktiež očakáva možnosť získavania finančných prostriedkov prostredníctvom príslušných výziev v rámci prioritných osí, resp. prioritných projektov realizovaných             v rámci TEN-T (Trans European Transport Network / Transeurópska dopravná sieť). ARVD sa zapojila do vyhlásených výziev a grantov prostredníctvom finančného nástroja CEF cez dva projekty v rámci TEN-T. Ide o projekt FAIRway a grantu na opatrenie na podporu programu „Podpora účasti členských štátov na koridoroch základnej siete TEN-T“.

Na základe vyššie uvedeného je možné považovať výsledky, dosiahnuté v roku 2014 v činnosti Agentúry rozvoja vodnej dopravy, za adekvátne. 

Štvrtý rok fungovania Agentúry rozvoja vodnej dopravy potvrdil, čo a akým spôsobom bude potrebné zmeniť pri realizácii jej jednotlivých činností, k čomu však bude potrebná  ďalšia podrobnejšia analýza, aj keď po prvotnej legislatívnej analýze, ktorá už bola vypracovaná a jej závery sú k dispozícii vrátane návrhu prípadných legislatívnych úprav, nasledovali čiastočné úpravy v činnosti Agentúry rozvoja vodnej dopravy prostredníctvom novely Zákona č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe v platnom znení. V najbližšom období bude preto aj naďalej potrebné sledovať, či boli jednotlivé činnosti, metódy a postupy nastavené správne, prípadne či a v akom rozsahu bude potrebná ich optimalizácia, väčšia podpora alebo naopak ich nahradenie.

11.	Hlavné skupiny užívateľov výstupov organizácie

Medzi hlavných užívateľov výstupov ARVD patria najmä:
•	ústredné orgány štátnej správy 
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR
Ministerstvo životného prostredia SR
•	splnomocnenci vlády SR (pre SVD G-N, pre spoluprácu v oblasti vodného hospodárstva na hraničných vodách s Rakúskom, Maďarskom, Českou republikou)
•	orgány štátnej správy (Štátna plavebná správa)
•	vyššie územné celky (Bratislavský samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj)
•	mestá a obce (Bratislava)
•	správca vodných tokov (Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.)
•	správca verejných prístavov (Verejné prístavy, a.s.)
•	výskumné inštitúcie (Výskumný ústav vodného hospodárstva, Výskumný ústav dopravný, a.s.)
•	univerzity (STU, SvF; Žilinská univerzita),
•	projekčné organizácie
•	stavebné spoločnosti
•	vlastníci a prevádzkovatelia plavidiel
•	operátori terminálov
•	špeditéri, logistické centrá
•	výrobcovia, predajcovia
•	dopravcovia, prepravcovia
•	obchodníci s loďami,
•	lodné inšpekcie,
•	posádky lodí,
•	mimovládne združenia a organizácie (Slovenský plavebný kongres, Spolok pre podporu Pomoravia)
•	médiá
•	zahraničný partneri (Ředitelství vodních cest ČR, via-donau, Úrad dolnorakúskej krajinskej vlády)
•	občania a ďalší.

Z hľadiska zabezpečovania prevádzky Agentúry rozvoja vodnej dopravy sú užívateľmi jej výstupov Štatistický úrad, Daňový úrad, Sociálna poisťovňa, príslušné zdravotné poisťovne, Dôchodkové doplnkové poisťovne.

Príloha č. 1 – Organizačná štruktúra  ARVD